# Europeiska unionens L 162/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 162 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången21 juni 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 162

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången21 juni 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 583/2008 av den 20 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 584/2008 av den 20 juni 2008 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos kalkoner (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 585/2008 av den 19 juni 2008 om förbud mot fiske efter torsk i Kattegat med fartyg som seglar under svensk flagg | 9 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/54/EG av den 17 juni 2008 om ändring av rådets direktiv 95/50/EG om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter | 11 |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/62/EG av den 20 juni 2008 om vissa undantag för godkännande av lantsorter och andra sorter av lantbruksväxter som är naturligt anpassade till lokala och regionala betingelser och som hotas av genetisk utarmning, samt saluföring av utsäde och utsädespotatis av dessa lantsorter och andra sorter (
  1
  ) | 13 |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/63/EG av den 20 juni 2008 om konkurrens på marknaderna för teleterminalutrustning (kodifierad version)
   (
  1
  ) | 20 |
| | | BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut nr 586/2008/EG av den 17 juni 2008 om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier | 27 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 583/2008 av den 20 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 584/2008 av den 20 juni 2008 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos kalkoner (
  1
  )

Salmonella enteritidis

Salmonella typhimurium

1

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 585/2008 av den 19 juni 2008 om förbud mot fiske efter torsk i Kattegat med fartyg som seglar under svensk flagg

9

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/54/EG av den 17 juni 2008 om ändring av rådets direktiv 95/50/EG om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter

11

*

Kommissionens direktiv 2008/62/EG av den 20 juni 2008 om vissa undantag för godkännande av lantsorter och andra sorter av lantbruksväxter som är naturligt anpassade till lokala och regionala betingelser och som hotas av genetisk utarmning, samt saluföring av utsäde och utsädespotatis av dessa lantsorter och andra sorter (
  1
  )

1

13

*

Kommissionens direktiv 2008/63/EG av den 20 juni 2008 om konkurrens på marknaderna för teleterminalutrustning (kodifierad version)
   (
  1
  )

(kodifierad version)

1

20

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

*

Europaparlamentets och rådets beslut nr 586/2008/EG av den 17 juni 2008 om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier

27

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Europaparlamentet och rådet |
| | | 2008/469/EG |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut av den 5 juni 2008 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning | 30 |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/470/EG |
| | * | Kommissionens Beslut av den 7 maj 2008 om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG
  [delgivet med nr K(2008) 1715]

   (
  1
  ) | 31 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/471/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 30 maj 2008 om riskbegränsande åtgärder för ämnena trikloretylen, bensen och 2-metoxi-2-metylbutan (TAME)
  [delgivet med nr K(2008) 2271]

   (
  1
  ) | 34 |
| | | 2008/472/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 30 maj 2008 om riskbegränsande åtgärder för ämnena 2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC), (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC) och hexaklorcyklopentadien
  [delgivet med nr K(2008) 2316]

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/473/EG |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 5 juni 2008 om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag
  [delgivet med nr K(2008) 2274]

   (
  1
  ) | 39 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Europaparlamentet och rådet

2008/469/EG

*

Europaparlamentets och rådets beslut av den 5 juni 2008 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

30

Kommissionen

2008/470/EG

*

Kommissionens Beslut av den 7 maj 2008 om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG
  [delgivet med nr K(2008) 1715]

   (
  1
  )

Zea mays

[delgivet med nr K(2008) 1715]

1

31

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

2008/471/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 30 maj 2008 om riskbegränsande åtgärder för ämnena trikloretylen, bensen och 2-metoxi-2-metylbutan (TAME)
  [delgivet med nr K(2008) 2271]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 2271]

1

34

2008/472/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 30 maj 2008 om riskbegränsande åtgärder för ämnena 2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC), (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC) och hexaklorcyklopentadien
  [delgivet med nr K(2008) 2316]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 2316]

1

37

2008/473/EG

*

Kommissionens rekommendation av den 5 juni 2008 om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag
  [delgivet med nr K(2008) 2274]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 2274]

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 583/2008

av den 20 juni 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 20 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 41,8 |
| MK | 34,1 |
| TR | 59,0 |
| ZZ | 45,0 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 24,1 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 103,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0805 50 10 | AR | 109,6 |
| EG | 120,2 |
| TR | 135,6 |
| US | 99,2 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 113,7 |
| 0808 10 80 | AR | 169,1 |
| BR | 88,0 |
| CL | 103,6 |
| CN | 91,0 |
| NZ | 118,7 |
| US | 91,0 |
| UY | 58,3 |
| ZA | 97,1 |
| ZZ | 102,1 |
| 0809 10 00 | IL | 89,8 |
| TR | 193,8 |
| US | 236,6 |
| ZZ | 173,4 |
| 0809 20 95 | TR | 388,7 |
| US | 379,0 |
| ZZ | 383,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 182,1 |
| US | 191,8 |
| ZZ | 187,0 |
| 0809 40 05 | IL | 121,3 |
| TR | 131,9 |
| ZZ | 126,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

41,8

MK

34,1

TR

59,0

ZZ

45,0

0707 00 05

JO

151,2

MK

24,1

TR

134,5

ZZ

103,3

0709 90 70

TR

101,1

ZZ

101,1

0805 50 10

AR

109,6

EG

120,2

TR

135,6

US

99,2

ZA

103,7

ZZ

113,7

0808 10 80

AR

169,1

BR

88,0

CL

103,6

CN

91,0

NZ

118,7

US

91,0

UY

58,3

ZA

97,1

ZZ

102,1

0809 10 00

IL

89,8

TR

193,8

US

236,6

ZZ

173,4

0809 20 95

TR

388,7

US

379,0

ZZ

383,9

0809 30 10, 0809 30 90

EG

182,1

US

191,8

ZZ

187,0

0809 40 05

IL

121,3

TR

131,9

ZZ

126,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 584/2008

av den 20 juni 2008

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos kalkoner

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1) särskilt artikel 4.1 och artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att säkerställa att korrekta och effektiva åtgärder vidtas för att spåra och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen på alla relevanta stadier av produktion, beredning och distribution, särskilt på primär produktionsnivå, för att minska deras prevalens och den risk de utgör för folkhälsan. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med förordning (EG) nr 2160/2003 är att säkerställa att korrekta och effektiva åtgärder vidtas för att spåra och bekämpa salmonella och andra zoonotiska smittämnen på alla relevanta stadier av produktion, beredning och distribution, särskilt på primär produktionsnivå, för att minska deras prevalens och den risk de utgör för folkhälsan.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 ska gemenskapsmål fastställas för att minska prevalens av serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan hos kalkoner på primär produktionsnivå. En sådan minskning är viktig med hänsyn till de stränga åtgärder som enligt den förordningen ska gälla för färskt kött från infekterade kalkonflockar från och med den 12 december 2010. Färskt kött från fjäderfä, bland annat kött från kalkoner, får inte släppas ut på marknaden för livsmedel om inte följande kriterier uppfylls: ”Salmonella: ingen i 25 gram.” |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 ska gemenskapsmål fastställas för att minska prevalens av serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan hos kalkoner på primär produktionsnivå. En sådan minskning är viktig med hänsyn till de stränga åtgärder som enligt den förordningen ska gälla för färskt kött från infekterade kalkonflockar från och med den 12 december 2010. Färskt kött från fjäderfä, bland annat kött från kalkoner, får inte släppas ut på marknaden för livsmedel om inte följande kriterier uppfylls: ”Salmonella: ingen i 25 gram.”

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 ska gemenskapsmålet omfatta ett tal som anger den högsta procentuella andel epidemiologiska enheter som får visa positiv reaktion, och/eller den lägsta procentuella minskning av antalet epidemiologiska enheter som får visa positiv reaktion, den maximala tidsfrist inom vilken målet måste uppnås och fastställande av de provtagningsprogram som är nödvändiga för att kontrollera om målet har uppnåtts. Det ska också, när det är relevant, omfatta en definition av de serotyper som är av betydelse för folkhälsan. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 ska gemenskapsmålet omfatta ett tal som anger den högsta procentuella andel epidemiologiska enheter som får visa positiv reaktion, och/eller den lägsta procentuella minskning av antalet epidemiologiska enheter som får visa positiv reaktion, den maximala tidsfrist inom vilken målet måste uppnås och fastställande av de provtagningsprogram som är nödvändiga för att kontrollera om målet har uppnåtts. Det ska också, när det är relevant, omfatta en definition av de serotyper som är av betydelse för folkhälsan.

| (4) | I förordning (EG) nr 2160/2003 föreskrivs att den erfarenhet som uppnåtts genom gällande nationell lagstiftning och information som överlämnats till kommissionen eller Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i enlighet med gällande gemenskapskrav, särskilt i samband med de uppgifter som föreskrivs i direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen (2), särskilt artikel 5, bör beaktas när gemenskapsmålet fastställs. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EG) nr 2160/2003 föreskrivs att den erfarenhet som uppnåtts genom gällande nationell lagstiftning och information som överlämnats till kommissionen eller Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i enlighet med gällande gemenskapskrav, särskilt i samband med de uppgifter som föreskrivs i direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen (2), särskilt artikel 5, bör beaktas när gemenskapsmålet fastställs.

| (5) | Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 ska kommissionen vid fastställandet av varje gemenskapsmål lägga fram en analys om de kostnader och den nytta som förväntas. Genom undantag kan dock gemenskapsmålet för kalkoner avseende Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium fastställas för en övergångsperiod utan att en sådan analys utförs. |
| --- | --- |

(5)

Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 ska kommissionen vid fastställandet av varje gemenskapsmål lägga fram en analys om de kostnader och den nytta som förväntas. Genom undantag kan dock gemenskapsmålet för kalkoner avseende Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium fastställas för en övergångsperiod utan att en sådan analys utförs.

| (6) | Jämförbara uppgifter om prevalensen av serotyper av salmonella i kalkonflockar i medlemsstaterna har därför insamlats i enlighet med kommissionens beslut 2006/662/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i medlemsstaterna (3). |
| --- | --- |

(6)

Jämförbara uppgifter om prevalensen av serotyper av salmonella i kalkonflockar i medlemsstaterna har därför insamlats i enlighet med kommissionens beslut 2006/662/EG av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos kalkoner som skall genomföras i medlemsstaterna (3).

| (7) | I förordning (EG) nr 2160/2003 föreskrivs att gemenskapsmålet för kalkoner endast ska omfatta Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium under en övergångsperiod av tre år. Andra serotyper av betydelse för folkhälsan kan övervägas efter denna period. |
| --- | --- |

(7)

I förordning (EG) nr 2160/2003 föreskrivs att gemenskapsmålet för kalkoner endast ska omfatta Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium under en övergångsperiod av tre år. Andra serotyper av betydelse för folkhälsan kan övervägas efter denna period.

| (8) | För att kontrollera om gemenskapsmålet har uppnåtts är det nödvändigt att i denna förordning föreskriva upprepad provtagning på kalkonflockar. |
| --- | --- |

(8)

För att kontrollera om gemenskapsmålet har uppnåtts är det nödvändigt att i denna förordning föreskriva upprepad provtagning på kalkonflockar.

| (9) | I enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 2160/2003 samrådde kommissionen med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet vid fastställandet av gemenskapsmål för kalkoner. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 2160/2003 samrådde kommissionen med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet vid fastställandet av gemenskapsmål för kalkoner.

| (10) | Arbetsgruppen för uppgiftsinsamling om zoonoser vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet antog den 28 april 2008 en rapport om analys av den grundläggande studien om prevalens av salmonella i kalkonflockar i EU, 2006–2007, del A: Bedömningar om prevalens av salmonella. |
| --- | --- |

(10)

Arbetsgruppen för uppgiftsinsamling om zoonoser vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet antog den 28 april 2008 en rapport om analys av den grundläggande studien om prevalens av salmonella i kalkonflockar i EU, 2006–2007, del A: Bedömningar om prevalens av salmonella.

| (11) | I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 646/2007 av den 12 juni 2007 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos slaktkycklingar och om upphävande av förordning (EG) nr 1091/2005 (4), bör minst två par sockprover tas för att kontrollera slaktkycklingar för salmonella. Nya vetenskapliga bevis visar att användning av en kombination av ett par sockprover med ett dammprov är minst lika känsligt som att ta två par sockprover. Denna kombination bör därför tillåtas som en alternativ provtagningsmetod och förordning (EG) nr 646/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 646/2007 av den 12 juni 2007 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 när det gäller gemenskapsmålet för att minska prevalensen av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos slaktkycklingar och om upphävande av förordning (EG) nr 1091/2005 (4), bör minst två par sockprover tas för att kontrollera slaktkycklingar för salmonella. Nya vetenskapliga bevis visar att användning av en kombination av ett par sockprover med ett dammprov är minst lika känsligt som att ta två par sockprover. Denna kombination bör därför tillåtas som en alternativ provtagningsmetod och förordning (EG) nr 646/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemenskapsmål

1.   Gemenskapsmålet enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 2160/2003 för minskning av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium hos kalkoner ska vara

| a) | att minska den högsta procentandel flockar av slaktkalkoner som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium till högst 1 % senast den 31 december 2012, |
| --- | --- |

a)

att minska den högsta procentandel flockar av slaktkalkoner som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium till högst 1 % senast den 31 december 2012,

| b) | att minska den högsta procentandel flockar av vuxna avelskalkoner som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium till högst 1 % senast den 31 december 2012. |
| --- | --- |

b)

att minska den högsta procentandel flockar av vuxna avelskalkoner som fortfarande visar positiv reaktion för Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium till högst 1 % senast den 31 december 2012.

För medlemsstater med färre än 100 flockar av vuxna avelskalkoner eller slaktkalkoner ska dock gemenskapsmålet vara att högst en flock av vuxna avelskalkoner eller slaktkalkoner får vara positiv den 31 december 2012.

2.   Det testprogram som är nödvändigt för att kontrollera att gemenskapsmålet uppnås fastställs i bilagan.

3.   Kommissionen ska överväga en översyn av målet och testprogrammet i bilagan på grundval av erfarenheterna under 2010, som är det första året för de nationella kontrollprogram som avses i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 2

Ändring av förordning (EG) nr 646/2007

I bilagan till förordning (EG) nr 646/2007 ska följande stycken infogas:

| 1. | I slutet av punkt 2:
  ”Alternativt kan den behöriga myndigheten besluta att ett par sockprover ska tas, som ska omfatta 100 % av stallets golvyta om de kombineras med ett dammprov som tagits från olika ställen i stallet från ytor med synbart damm.” |
| --- | --- |

1.

I slutet av punkt 2:

”Alternativt kan den behöriga myndigheten besluta att ett par sockprover ska tas, som ska omfatta 100 % av stallets golvyta om de kombineras med ett dammprov som tagits från olika ställen i stallet från ytor med synbart damm.”

| 2. | Efter det andra stycket i punkt 3.1:
  ”Dammprovet ska helst analyseras separat. Den behöriga myndigheten får dock besluta att poola det med paret sockprover för analys.” |
| --- | --- |

2.

Efter det andra stycket i punkt 3.1:

”Dammprovet ska helst analyseras separat. Den behöriga myndigheten får dock besluta att poola det med paret sockprover för analys.”

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 1.1, 1.3 och artikel 2 ska tillämpas från och med den 1 juli 2008 och artikel 1.2 ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1237/2007 (EUT L 280, 24.10.2007, s. 5).

1

(2)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 31. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2006/104/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 352).

2

(3)  EUT L 272, 3.10.2006, s. 22.

3

(4)  EUT L 151, 13.6.2007, s. 21.

4

---

BILAGA

Testprogram som är nödvändigt för att kontrollera att gemenskapsmålet uppnås i enlighet med artikel 1.2

1.   Provtagningsfrekvens och provtagningsstatus

| a) | Urvalsramen ska omfatta alla flockar av slaktkalkoner och avelskalkoner som omfattas av förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

a)

Urvalsramen ska omfatta alla flockar av slaktkalkoner och avelskalkoner som omfattas av förordning (EG) nr 2160/2003.

| b) | Kalkonflockar ska provtas dels på livsmedelsföretagarens initiativ, dels av den behöriga myndigheten.






  i) | Provtagning av flockar av slaktkalkoner och avelskalkoner på livsmedelsföretagarens initiativ ska göras i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 2160/2003 högst tre veckor innan fåglarna flyttas till slakteriet. Resultaten gäller endast i högst sex veckor efter provtagningen och därför kan upprepad provtagning av samma flock krävas. |
| --- | --- | --- |

b)

Kalkonflockar ska provtas dels på livsmedelsföretagarens initiativ, dels av den behöriga myndigheten.

i)

Provtagning av flockar av slaktkalkoner och avelskalkoner på livsmedelsföretagarens initiativ ska göras i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 2160/2003 högst tre veckor innan fåglarna flyttas till slakteriet. Resultaten gäller endast i högst sex veckor efter provtagningen och därför kan upprepad provtagning av samma flock krävas.

| ii) | Provtagning av flockar av avelskalkoner på livsmedelsföretagarens initiativ ska dessutom göras






  — | i uppfödningsflockar: på dagsgamla djur, vid fyra veckors ålder och två veckor innan de flyttas till värpningsfasen eller värpningsenheten, |
| --- | --- | --- |

ii)

Provtagning av flockar av avelskalkoner på livsmedelsföretagarens initiativ ska dessutom göras

—

i uppfödningsflockar: på dagsgamla djur, vid fyra veckors ålder och två veckor innan de flyttas till värpningsfasen eller värpningsenheten,

| — | i vuxenflockar: minst var tredje vecka under värpningsperioden i anläggningen eller på kläckeriet. |
| --- | --- |

—

i vuxenflockar: minst var tredje vecka under värpningsperioden i anläggningen eller på kläckeriet.

| iii) | Provtagning av behörig myndighet ska minst utföras






  — | en gång per år, i samtliga flockar i 10 % av anläggningar med minst 250 vuxna avelskalkoner mellan 30 och 45 veckor gamla men under alla omständigheter omfattas alla anläggningar där förekomst av Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium påvisats under de föregående tolv månaderna samt alla anläggningar med avelskalkoner vars förfäder i första och andra led var av elitklass; denna provtagning får också göras på kläckeriet, |
| --- | --- | --- |

iii)

Provtagning av behörig myndighet ska minst utföras

—

en gång per år, i samtliga flockar i 10 % av anläggningar med minst 250 vuxna avelskalkoner mellan 30 och 45 veckor gamla men under alla omständigheter omfattas alla anläggningar där förekomst av Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium påvisats under de föregående tolv månaderna samt alla anläggningar med avelskalkoner vars förfäder i första och andra led var av elitklass; denna provtagning får också göras på kläckeriet,

| — | i samtliga flockar i anläggningar där Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium påvisats från prov som tagits på kläckeriet av livsmedelsföretagare eller inom ramen för officiella kontroller för att undersöka infektionens ursprung, |
| --- | --- |

—

i samtliga flockar i anläggningar där Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium påvisats från prov som tagits på kläckeriet av livsmedelsföretagare eller inom ramen för officiella kontroller för att undersöka infektionens ursprung,

| — | en gång per år, i samtliga flockar i 10 % av anläggningar med minst 500 slaktkalkoner, men under alla omständigheter






  — | i samtliga flockar i anläggningen när en flock har testats positiv för Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium i prov som livsmedelsföretagaren tagit, såvida köttet från kalkonerna i flockarna inte är avsett för industriell värmebehandling eller annan behandling för att eliminera salmonella, och |
| --- | --- | --- |

—

en gång per år, i samtliga flockar i 10 % av anläggningar med minst 500 slaktkalkoner, men under alla omständigheter

—

i samtliga flockar i anläggningen när en flock har testats positiv för Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium i prov som livsmedelsföretagaren tagit, såvida köttet från kalkonerna i flockarna inte är avsett för industriell värmebehandling eller annan behandling för att eliminera salmonella, och

| — | i samtliga flockar i anläggningen när en flock har testats positiv för Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium under den föregående provtagningsomgången i prov som livsmedelsföretagaren tagit, och |
| --- | --- |

—

i samtliga flockar i anläggningen när en flock har testats positiv för Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium under den föregående provtagningsomgången i prov som livsmedelsföretagaren tagit, och

| — | varje gång som den behöriga myndigheten anser att det är nödvändigt. |
| --- | --- |

—

varje gång som den behöriga myndigheten anser att det är nödvändigt.

Provtagning som genomförs av den behöriga myndigheten får ersätta provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ.

2.   Provtagningsprotokoll

2.1   Provtagning på kläckeriet

Provtagning ska ske på kläckeriet i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.1 i bilagan till förordning (EG) nr 1003/2005 (1).

2.2   Provtagning i anläggningen

2.2.1   Avelskalkoner

Provtagning ska ske i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.2.2 i bilagan till förordning (EG) nr 1003/2005.

2.2.2   Slaktkalkoner

Minst två par sockprover ska tas. För frigående flockar av kalkoner ska prov endast insamlas inne i stallet. Alla sockprover måste poolas till ett prov.

I flockar med färre än 100 kalkoner, där det inte går att ta vanliga sockprover eftersom man inte kan gå in i stallarna, får provet tas med handen genom att skoöverdraget eller sockan sätts utanpå en plasthandske och gnids över ytor med färskt träck eller, om detta inte är möjligt, genom andra lämpliga insamlingsmetoder för träck.

Innan skoöverdraget/sockan träs på ska ytan fuktas med peptonsaltvatten (0,8 % natriumklorid, 0,1 % pepton i sterilt avjoniserat vatten), sterilt vatten eller något annat spädningsmedel som godkänts av det nationella referenslaboratorium som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 2160/2003. Vatten från anläggningen som innehåller antimikrobiella medel eller andra desinfektionsmedel får inte användas. Det rekommenderade sättet att fukta sockorna är att hälla vätskan i dem innan de träs på. Alternativt kan sockorna autoklaveras med spädningsmedlet i påsar eller burkar avsedda för autoklavering. Spädningsmedlet kan också anbringas med hjälp av en sprayflaska eller vattenflaska efter det att sockorna tagits på.

Alla delar av stallet ska vara proportionellt representerade i provtagningen. Varje par bör omfatta ca 50 % av stallets golvyta.

Alternativt får den behöriga myndigheten besluta att ett par sockprover ska tas, som ska omfatta 100 % av stallets golvyta om de kombineras med ett dammprov som tagits från olika delar av stallet från ytor med synbart damm.

Efter avslutad provtagning ska skoöverdragen/sockorna avlägsnas försiktigt så att vidhäftat material inte lossnar. De kan vändas ut och in så att inget material går förlorat. De ska placeras i en påse eller behållare och märkas.

Den behöriga myndigheten ska utöva tillsyn över utbildningen av livsmedelsföretagare för att se till att provtagningsprotokollet tillämpas korrekt.

Vid provtagning som utförs av den behöriga myndigheten på grund av misstänkt salmonellainfektion i en flock vid en anläggning, och närhelst det annars anses lämpligt, ska den behöriga myndigheten försäkra sig om tillförlitligheten genom att genomföra ytterligare test efter behov, så att resultaten av undersökningarna av salmonella i kalkonflockar inte påverkas av att antimikrobiella medel används i flockarna.

Om förekomst av Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium inte påvisas men däremot antimikrobiella medel eller en bakterieväxthämmande effekt, ska flocken betraktas som en infekterad kalkonflock avseende gemenskapsmålet i artikel 1.2.

3.   Undersökning av proverna

3.1   Transport och beredning av proverna

Prover ska inom 24 timmar efter att de insamlats företrädesvis sändas som expressförsändelse eller med kurir till de laboratorier som avses i artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 2160/2003. Om de inte skickas inom 24 timmar måste de förvaras i kylskåp. På laboratoriet ska proverna hållas kylda fram till undersökningen, som ska starta inom 48 timmar efter mottagandet och inom 96 timmar efter provtagningen.

Par av sockprover ska packas upp försiktigt för att undvika att vidhäftad träck lossnar, poolas och läggas i 225 ml buffrat peptonvatten som har värmts upp till rumstemperatur. Sockproverna ska doppas ned helt och hållet i det buffrade peptonvattnet och därför kan ytterligare buffrat peptonvatten tilläggas, vid behov.

Dammprovet ska helst undersökas separat. Den behöriga myndigheten får dock besluta att poola det med paret sockprover för analys.

Provet ska röras om så att det blir helt mättat och odlingen ska sedan fortsättas enligt detektionsmetoden i 3.2.

Andra prov (t.ex. från kläckerier) ska beredas enligt bestämmelserna i punkt 2.2.2 i bilagan till förordning (EG) nr 1003/2005.

Om det fastställs ISO-standarder för beredning av träck för påvisande av salmonella ska dessa tillämpas och ska ersätta bestämmelserna om beredning av prover i denna punkt.

3.2   Detektionsmetod

Den detektionsmetod som rekommenderas av gemenskapens referenslaboratorium för salmonella i Bilthoven i Nederländerna ska användas.

Metoden beskrivs i bilaga D till ISO 6579 (2002), Detection of Salmonella spp. in animal faeces and in samples of the primary production stage. Den senaste versionen av bilaga D ska användas.

Vid denna detektionsmetod används ett halvfast medium (modified semi-solid Rappaport-Vassiladis medium, MSRV) som enda selektiva anrikningssubstrat.

3.3   Serotypning

Minst ett isolat från varje positivt prov ska serotypas enligt Kauffmann White-schemat.

3.4   Alternativa metoder

Vad gäller prover som tagits på livsmedelsföretagarens initiativ får analysmetoderna i artikel 11 i förordning (EG) nr 882/2004 (2) användas i stället för de metoder för beredning av proverna, de detektionsmetoder och den serotypning som föreskrivs i punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 i denna bilaga, om de validerats enligt EN/ISO 16140/2003.

3.5   Lagring av stammar

Laboratorierna ska garantera att minst en isolerad stam salmonella per stall och per år kan samlas in av den behöriga myndigheten och lagras för framtida fagtypning eller resistensbestämning, enligt de metoder som normalt används för insamling av stammar och som ska garantera att stammarna förblir intakta i minst två år.

4.   Resultat och rapportering

4.1   Detektion av Salmonella enteritidis och/eller Salmonella typhimurium

Laboratoriet ska omedelbart rapportera varje detektion av Salmonella enteritidis och/eller Salmonella typhimurium till den behöriga myndigheten och lämna hänvisningar till anläggning och flock.

4.2   Beräkning av prevalensen för kontroll av om gemenskapsmålet uppnåtts

En kalkonflock ska anses positiv med avseende på kontrollen av om gemenskapsmålet har uppnåtts, om förekomst av Salmonella enteritidis och/eller Salmonella typhimurium (bortsett från vaccinstammar) vid något tillfälle påvisats i flocken.

Positiva kalkonflockar ska räknas endast en gång per produktionsomgång oberoende av antalet provtagningar och test och ska rapporteras endast det år då provtagningen för första gången ger positiva resultat.

Prevalensen ska beräknas separat för slaktkalkonflockar och flockar av vuxna avelskalkoner.

4.3   Årlig rapportering

Den årliga rapporteringen ska omfatta följande:

| a) | Totala antalet flockar av slaktkalkoner och vuxna avelskalkoner som provtagits av den behöriga myndigheten eller av livsmedelsföretagaren. |
| --- | --- |

a)

Totala antalet flockar av slaktkalkoner och vuxna avelskalkoner som provtagits av den behöriga myndigheten eller av livsmedelsföretagaren.

| b) | Totala antalet flockar av slaktkalkoner och vuxna avelskalkoner som infekterats av Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium. |
| --- | --- |

b)

Totala antalet flockar av slaktkalkoner och vuxna avelskalkoner som infekterats av Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium.

| c) | Alla serotyper av salmonella som isolerats (även andra än Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium) och antalet infekterade flockar per serotyp. |
| --- | --- |

c)

Alla serotyper av salmonella som isolerats (även andra än Salmonella enteritidis och Salmonella typhimurium) och antalet infekterade flockar per serotyp.

| d) | Förklaringar till resultaten, särskilt när det gäller undantagsfallen. |
| --- | --- |

d)

Förklaringar till resultaten, särskilt när det gäller undantagsfallen.

Resultaten och all annan relevant information ska ingå i den rapportering av trender och källor som föreskrivs i artikel 9.1 i direktiv 2003/99/EG (3).

4.4   Ytterligare upplysningar

Minst följande information ska på begäran av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet tillhandahållas om varje kalkonflock som testats för att analyseras i medlemsstaten eller av ovannämnda myndighet:

| a) | Om provet tagits av den behöriga myndigheten eller av livsmedelsföretagaren. |
| --- | --- |

a)

Om provet tagits av den behöriga myndigheten eller av livsmedelsföretagaren.

| b) | Anläggningens särskilda identifikationsdata, som ska vara permanenta. |
| --- | --- |

b)

Anläggningens särskilda identifikationsdata, som ska vara permanenta.

| c) | Stallets särskilda identifikationsdata, som ska vara permanenta. |
| --- | --- |

c)

Stallets särskilda identifikationsdata, som ska vara permanenta.

| d) | Provtagningsmånad. |
| --- | --- |

d)

Provtagningsmånad.

---

(1)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 12.

(2)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1.

(3)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 31.

---

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 585/2008

av den 19 juni 2008

om förbud mot fiske efter torsk i Kattegat med fartyg som seglar under svensk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11), senast rättad genom EUT L 36, 8.2.2007, s. 6.

2

(3)  EUT L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 10/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Sverige |
| Bestånd | COD/03AS. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | Kattegatt |
| Datum | 19.5.2008 |

Nr

10/T&Q

Medlemsstat

Sverige

Bestånd

COD/03AS.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

Kattegatt

Datum

19.5.2008

---

DIREKTIV

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/11

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2008/54/EG

av den 17 juni 2008

om ändring av rådets direktiv 95/50/EG om enhetliga förfaranden för kontroller av vägtransporter av farligt gods vad gäller kommissionens genomförandebefogenheter

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2),

av följande skäl:

| (1) | I rådets direktiv 95/50/EG (3) anges det att vissa åtgärder ska antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(1)

I rådets direktiv 95/50/EG (3) anges det att vissa åtgärder ska antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4).

| (2) | Beslut 1999/468/EG har ändrats genom beslut 2006/512/EG genom vilket det infördes ett föreskrivande förfarande med kontroll för antagande av åtgärder med allmän räckvidd avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera rättsakten med nya icke väsentliga delar. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 1999/468/EG har ändrats genom beslut 2006/512/EG genom vilket det infördes ett föreskrivande förfarande med kontroll för antagande av åtgärder med allmän räckvidd avsedda att ändra icke väsentliga delar av en grundläggande rättsakt som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, bland annat genom att stryka vissa av dessa delar eller komplettera rättsakten med nya icke väsentliga delar.

| (3) | Enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande (5) om beslut 2006/512/EG måste redan gällande rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget anpassas i enlighet med tillämpliga förfaranden för att det föreskrivande förfarandet med kontroll ska vara tillämpligt på dessa rättsakter. |
| --- | --- |

(3)

Enligt Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande (5) om beslut 2006/512/EG måste redan gällande rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget anpassas i enlighet med tillämpliga förfaranden för att det föreskrivande förfarandet med kontroll ska vara tillämpligt på dessa rättsakter.

| (4) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anpassa bilagorna till direktiv 95/50/EG till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av direktiv 95/50/EG, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anpassa bilagorna till direktiv 95/50/EG till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av direktiv 95/50/EG, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (5) | Direktiv 95/50/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 95/50/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Eftersom de ändringar av direktiv 95/50/EG som görs genom det här direktivet är av teknisk art och enbart avser kommittéförfarandet, behöver de inte införlivas av medlemsstaterna. Det är därför inte nödvändigt att föreskriva bestämmelser i detta syfte. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom de ändringar av direktiv 95/50/EG som görs genom det här direktivet är av teknisk art och enbart avser kommittéförfarandet, behöver de inte införlivas av medlemsstaterna. Det är därför inte nödvändigt att föreskriva bestämmelser i detta syfte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Artiklarna 9a och 9b i direktiv 95/50/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 9a

Kommissionen ska anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på de områden som omfattas av detta direktiv, särskilt för att beakta ändringar av direktiv 94/55/EG. Dessa åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 9b.2.

Artikel 9b

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för transport av farligt gods som inrättats genom artikel 9 i direktiv 94/55/EG.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1– 5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 3

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 17 juni 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J. LENARČIČ

Ordförande

---

(1)  EUT C 44, 16.2.2008, s. 52.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 15 januari 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 14 maj 2008.

2

(3)  EGT L 249, 17.10.1995, s. 35. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/112/EG (EUT L 367, 14.12.2004, s. 23).

3

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

4

(5)  EUT C 255, 21.10.2006, s. 1.

5

---

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/13

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/62/EG

av den 20 juni 2008

om vissa undantag för godkännande av lantsorter och andra sorter av lantbruksväxter som är naturligt anpassade till lokala och regionala betingelser och som hotas av genetisk utarmning, samt saluföring av utsäde och utsädespotatis av dessa lantsorter och andra sorter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (1), särskilt artikel 22a.1 b,

med beaktande av rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (2), särskilt artikel 22a.1 b,

med beaktande av rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (3), särskilt artiklarna 4.6 och 20.2 samt artikel 21,

med beaktande av rådets direktiv 2002/54/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av betutsäde (4), särskilt artikel 30.1 b,

med beaktande av rådets direktiv 2002/56/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsädespotatis (5), särskilt artikel 10.1 och artikel 27.1 b,

med beaktande av rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (6), särskilt artikel 27.1 b, och

av följande skäl:

| (1) | Biologisk mångfald och bevarandet av växtgenetiska resurser är frågor som under de senaste åren börjat tillmätas allt större betydelse, vilket utvecklingen internationellt och på gemenskapsnivå visar. Exempel på detta är rådets beslut 93/626/EEG av den 25 oktober 1993 om ingående av konventionen om biologisk mångfald (7), rådets beslut 2004/869/EG av den 24 februari 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk (8), rådets förordning (EG) nr 870/2004 av den 24 april 2004 om inrättande av ett gemenskapsprogram för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket och om upphävande av förordning (EG) nr 1467/94 (9) samt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (10). Med hänsyn till dessa frågor bör särskilda villkor fastställas i anslutning till den gemenskapslagstiftning som reglerar saluföring av utsäde av lantbruksväxter, nämligen direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/56/EG och 2002/57/EG. |
| --- | --- |

(1)

Biologisk mångfald och bevarandet av växtgenetiska resurser är frågor som under de senaste åren börjat tillmätas allt större betydelse, vilket utvecklingen internationellt och på gemenskapsnivå visar. Exempel på detta är rådets beslut 93/626/EEG av den 25 oktober 1993 om ingående av konventionen om biologisk mångfald (7), rådets beslut 2004/869/EG av den 24 februari 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk (8), rådets förordning (EG) nr 870/2004 av den 24 april 2004 om inrättande av ett gemenskapsprogram för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket och om upphävande av förordning (EG) nr 1467/94 (9) samt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (10). Med hänsyn till dessa frågor bör särskilda villkor fastställas i anslutning till den gemenskapslagstiftning som reglerar saluföring av utsäde av lantbruksväxter, nämligen direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/56/EG och 2002/57/EG.

| (2) | För att in situ-bevarande och hållbart utnyttjande av de växtgenetiska resurserna ska kunna säkerställas bör lantsorter och andra sorter som är naturligt anpassade till de lokala och regionala betingelserna och som hotas av genetisk utarmning (nedan kallade bevarandesorter) odlas och saluföras, även om de inte uppfyller de allmänna kraven för godkännande av sorter och saluföring av utsäde och utsädespotatis. I detta syfte bör det stadgas om undantag för godkännande av bevarandesorter, så att de får tas in i de nationella sortlistorna över arter av lantbruksväxter och så att utsäde och utsädespotatis av dessa sorter får produceras och saluföras. |
| --- | --- |

(2)

För att in situ-bevarande och hållbart utnyttjande av de växtgenetiska resurserna ska kunna säkerställas bör lantsorter och andra sorter som är naturligt anpassade till de lokala och regionala betingelserna och som hotas av genetisk utarmning (nedan kallade bevarandesorter) odlas och saluföras, även om de inte uppfyller de allmänna kraven för godkännande av sorter och saluföring av utsäde och utsädespotatis. I detta syfte bör det stadgas om undantag för godkännande av bevarandesorter, så att de får tas in i de nationella sortlistorna över arter av lantbruksväxter och så att utsäde och utsädespotatis av dessa sorter får produceras och saluföras.

| (3) | Dessa undantag bör avse de väsentliga kraven för godkännande av en sort och förfarandekraven i kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003 om tillämpningsföreskrifter för artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (11). |
| --- | --- |

(3)

Dessa undantag bör avse de väsentliga kraven för godkännande av en sort och förfarandekraven i kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003 om tillämpningsföreskrifter för artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (11).

| (4) | Medlemsstaterna bör framför allt få rätt att anta egna bestämmelser om särskiljbarhet, stabilitet och enhetlighet. När det gäller särskiljbarhet och stabilitet bör dessa bestämmelser grunda sig på minst de egenskaper som förtecknas i det tekniska frågeformulär som ska fyllas i av den sökande i samband med ansökan om godkännande av en sort, enligt bilagorna I och II till direktiv 2003/90/EG. I de fall då enhetligheten ska fastställas på grundval av avvikande typer, bör bestämmelserna grunda sig på fastställda standarder. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör framför allt få rätt att anta egna bestämmelser om särskiljbarhet, stabilitet och enhetlighet. När det gäller särskiljbarhet och stabilitet bör dessa bestämmelser grunda sig på minst de egenskaper som förtecknas i det tekniska frågeformulär som ska fyllas i av den sökande i samband med ansökan om godkännande av en sort, enligt bilagorna I och II till direktiv 2003/90/EG. I de fall då enhetligheten ska fastställas på grundval av avvikande typer, bör bestämmelserna grunda sig på fastställda standarder.

| (5) | Det bör införas förfarandekrav enligt vilka en sort kan godkännas utan officiell undersökning. När det gäller benämningar behövs dessutom vissa undantag från kraven i direktiv 2002/53/EG och kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter (12). |
| --- | --- |

(5)

Det bör införas förfarandekrav enligt vilka en sort kan godkännas utan officiell undersökning. När det gäller benämningar behövs dessutom vissa undantag från kraven i direktiv 2002/53/EG och kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter (12).

| (6) | För produktion och saluföring av utsäde och utsädespotatis av bevarandesorter bör det stadgas om ett undantag från kravet på officiell certifiering. |
| --- | --- |

(6)

För produktion och saluföring av utsäde och utsädespotatis av bevarandesorter bör det stadgas om ett undantag från kravet på officiell certifiering.

| (7) | Med hänsyn till att saluföringen av utsäde och utsädespotatis av bevarandesorter ska äga rum med syftet att bevara de växtgenetiska resurserna bör det införas vissa begränsningar, särskilt i fråga om ursprungsregionen. För att bidra till in situ-bevarande och hållbart utnyttjande av dessa sorter bör medlemsstaterna ha möjlighet att godkänna ytterligare regioner där mer utsäde än vad som behövs för att säkerställa bevarandet av en sort i dess ursprungsregion får saluföras, förutsatt att dessa ytterligare regioner är jämförbara med avseende på naturliga och delvis naturliga livsmiljöer. För att sambandet med ursprungsregionen säkert ska bevaras bör detta inte gälla om en medlemsstat har godkänt ytterligare regioner för produktion. |
| --- | --- |

(7)

Med hänsyn till att saluföringen av utsäde och utsädespotatis av bevarandesorter ska äga rum med syftet att bevara de växtgenetiska resurserna bör det införas vissa begränsningar, särskilt i fråga om ursprungsregionen. För att bidra till in situ-bevarande och hållbart utnyttjande av dessa sorter bör medlemsstaterna ha möjlighet att godkänna ytterligare regioner där mer utsäde än vad som behövs för att säkerställa bevarandet av en sort i dess ursprungsregion får saluföras, förutsatt att dessa ytterligare regioner är jämförbara med avseende på naturliga och delvis naturliga livsmiljöer. För att sambandet med ursprungsregionen säkert ska bevaras bör detta inte gälla om en medlemsstat har godkänt ytterligare regioner för produktion.

| (8) | En högsta kvantitet bör fastställas för saluförande av varje bevarandesort inom en art och en högsta totalkvantitet för alla bevarandesorter tillsammans inom arten. För att försäkra sig om att dessa kvantitetsgränser iakttas bör medlemsstaterna ålägga producenterna att anmäla de kvantiteter av bevarandesorter som de har för avsikt att producera, samt fördela kvantiteter på producenterna. |
| --- | --- |

(8)

En högsta kvantitet bör fastställas för saluförande av varje bevarandesort inom en art och en högsta totalkvantitet för alla bevarandesorter tillsammans inom arten. För att försäkra sig om att dessa kvantitetsgränser iakttas bör medlemsstaterna ålägga producenterna att anmäla de kvantiteter av bevarandesorter som de har för avsikt att producera, samt fördela kvantiteter på producenterna.

| (9) | För att ursprunget för utsäde och utsädespotatis ska kunna spåras bör lämpliga plomberings- och märkningskrav fastställas. |
| --- | --- |

(9)

För att ursprunget för utsäde och utsädespotatis ska kunna spåras bör lämpliga plomberings- och märkningskrav fastställas.

| (10) | För att se till att reglerna i detta direktiv tillämpas korrekt bör utsädesodlingarna övervakas och utsädet analyseras, och officiella efterkontroller bör genomföras. De mängder utsäde av bevarandesorter som släpps ut på marknaden bör rapporteras av leverantörerna till medlemsstaterna och av medlemsstaterna till kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

För att se till att reglerna i detta direktiv tillämpas korrekt bör utsädesodlingarna övervakas och utsädet analyseras, och officiella efterkontroller bör genomföras. De mängder utsäde av bevarandesorter som släpps ut på marknaden bör rapporteras av leverantörerna till medlemsstaterna och av medlemsstaterna till kommissionen.

| (11) | Efter tre år bör kommissionen bedöma om åtgärderna i detta direktiv, särskilt bestämmelserna om kvalitetsbegränsningar, är effektiva. |
| --- | --- |

(11)

Efter tre år bör kommissionen bedöma om åtgärderna i detta direktiv, särskilt bestämmelserna om kvalitetsbegränsningar, är effektiva.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

1.   För de arter av lantbruksväxter som omfattas av direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG, 2002/56/EG och 2002/57/EG fastställs i det här direktivet vissa undantag som gäller in situ-bevarande och hållbar användning av växtgenetiska resurser genom odling och saluföring

| a) | för godkännande för intagning i de nationella sortlistorna över arter av lantbruksväxter i enlighet med direktiv 2002/53/EG, av lantsorter och andra sorter som är naturligt anpassade till de lokala och regionala betingelserna och som hotas av genetisk utarmning, |
| --- | --- |

a)

för godkännande för intagning i de nationella sortlistorna över arter av lantbruksväxter i enlighet med direktiv 2002/53/EG, av lantsorter och andra sorter som är naturligt anpassade till de lokala och regionala betingelserna och som hotas av genetisk utarmning,

| b) | för saluföring av utsäde och utsädespotatis av sådana lantsorter och andra sorter. |
| --- | --- |

b)

för saluföring av utsäde och utsädespotatis av sådana lantsorter och andra sorter.

2.   Om inte annat föreskrivs i detta direktiv ska direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/56/EG och 2002/57/EG tillämpas.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   in situ-bevarande: bevarande av genetiskt material i dess naturliga miljö och, i fråga om odlade växtarter, i den jordbruksmiljö där de har utvecklat sina särskiljande egenskaper.

b)   genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar.

c)   lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region.

d)   utsäde: utsäde och utsädespotatis, om inte utsädespotatis uttryckligen utesluts.

KAPITEL II

GODKÄNNANDE AV BEVARANDESORTER

Artikel 3

Bevarandesort

Medlemsstaterna får i de nationella sortlistorna över arter av lantbruksväxter godkänna de lantsorter och andra sorter som avses i artikel 1.1 a om de uppfyller kraven i artiklarna 4 och 5. Sådana lantsorter eller andra sorter ska i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter benämnas bevarandesorter.

Artikel 4

Väsentliga krav

1.   För att en lantsort eller annan sort som avses i artikel 1.1 a ska få godkännas som bevarandesort ska den vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna.

2.   Genom undantag från artikel 1.2 i direktiv 2003/90/EG får medlemsstaterna anta egna bestämmelser om bevarandesorters särskiljbarhet, stabilitet och enhetlighet.

Medlemsstaterna ska i sådana fall i fråga om särskiljbarhet och stabilitet se till att åtminstone de egenskaper tas med som anges i

| a) | de tekniska frågeformulär som är knutna till Gemenskapens växtsortsmyndighets (CPVO) testprotokoll och som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/90/EG och gäller de arterna, eller |
| --- | --- |

a)

de tekniska frågeformulär som är knutna till Gemenskapens växtsortsmyndighets (CPVO) testprotokoll och som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/90/EG och gäller de arterna, eller

| b) | de tekniska frågeformulär som är knutna till de riktlinjer som tagits fram av den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och som förtecknas i bilaga II till direktiv 2003/90/EG och gäller de arterna. |
| --- | --- |

b)

de tekniska frågeformulär som är knutna till de riktlinjer som tagits fram av den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och som förtecknas i bilaga II till direktiv 2003/90/EG och gäller de arterna.

För bedömning av enhetligheten ska direktiv 2003/90/EG tillämpas.

Om enhetligheten fastställs på grundval av avvikande typer ska dock en populationsstandard på 10 % och en acceptanssannolikhet på minst 90 % tillämpas.

Artikel 5

Förfarandekrav

Genom undantag från artikel 7.1 första meningen i direktiv 2002/53/EG ska det inte krävas någon officiell undersökning om följande uppgifter utgör tillräckligt underlag för beslutet om godkännande av bevarandesorterna:

| a) | Beskrivningen av bevarandesorten och dess benämning. |
| --- | --- |

a)

Beskrivningen av bevarandesorten och dess benämning.

| b) | Resultat från icke-officiella undersökningar. |
| --- | --- |

b)

Resultat från icke-officiella undersökningar.

| c) | Kunskap som erhållits genom praktisk erfarenhet under odling, förökning och användning, och som den sökande anmält till den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Kunskap som erhållits genom praktisk erfarenhet under odling, förökning och användning, och som den sökande anmält till den berörda medlemsstaten.

| d) | Annan information, särskilt från de myndigheter som ansvarar för växtgenetiska resurser eller från organisationer som anförtrotts denna uppgift av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Annan information, särskilt från de myndigheter som ansvarar för växtgenetiska resurser eller från organisationer som anförtrotts denna uppgift av medlemsstaterna.

Artikel 6

Uteslutande av godkännande

En bevarandesort får inte godkännas för införande i de nationella sortlistorna om

| a) | den redan finns upptagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter som en sort som inte är en bevarandesort eller om den strukits från den gemensamma sortlistan under de två senaste åren, eller under de två senaste åren efter utgången av den period som medgivits enligt artikel 15.2 i direktiv 2002/53/EG, eller |
| --- | --- |

a)

den redan finns upptagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter som en sort som inte är en bevarandesort eller om den strukits från den gemensamma sortlistan under de två senaste åren, eller under de två senaste åren efter utgången av den period som medgivits enligt artikel 15.2 i direktiv 2002/53/EG, eller

| b) | den skyddas av gemenskapens växtförädlarrätt i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2100/94 (13) eller av en nationell växtförädlarrätt, eller om en ansökan om en sådan rätt har lämnats in. |
| --- | --- |

b)

den skyddas av gemenskapens växtförädlarrätt i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2100/94 (13) eller av en nationell växtförädlarrätt, eller om en ansökan om en sådan rätt har lämnats in.

Artikel 7

Benämning

1.   När det gäller benämningar på bevarandesorter som var kända före den 25 maj 2000 får medlemsstaterna medge undantag från förordning (EG) nr 930/2000, utom i de fall då sådana undantag skulle kränka tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt artikel 2 i den förordningen.

2.   Utan hinder av vad som sägs i artikel 9.2 i direktiv 2002/53/EG får medlemsstaterna godkänna mer än ett namn på en sort om ifrågavarande namn är historiskt belagda.

Artikel 8

Ursprungsregion

1.   När en medlemsstat godkänner en bevarandesort ska den fastställa vilken region eller vilka regioner som sorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till, nedan kallad ursprungsregionen. Den ska ta hänsyn till uppgifter från de myndigheter som ansvarar för de växtgenetiska resurserna eller från organisationer som anförtrotts denna uppgift av medlemsstaterna.

Om ursprungsregionen är belägen i mer än en medlemsstat ska den fastställas gemensamt av alla berörda medlemsstater.

2.   Den medlemsstat eller de medlemsstater som fastställer ursprungsregionen ska anmäla den fastställda regionen till kommissionen.

Artikel 9

Upprätthållande

Medlemsstaterna ska se till att en bevarandesort måste upprätthållas i sin ursprungsregion.

KAPITEL III

PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

Artikel 10

Certifiering

1.   Genom undantag från kraven på certifiering i artikel 3.1 i direktiv 66/401/EEG, artikel 3.1 i direktiv 66/402/EEG, artikel 3.1 i direktiv 2002/54/EG, artikel 3.1 i direktiv 2002/56/EG och artikel 3.1 i direktiv 2002/57/EG får medlemsstaterna stadga om att utsäde från en bevarandesort får släppas ut på marknaden om det uppfyller kraven i punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

2.   Utsädet ska härstamma från utsäde som har producerats enligt vedertagen praxis för upprätthållande av sorten.

3.   Utsädet ska, med undantag för utsäde av Oryza sativa, uppfylla certifieringskraven för certifikatutsäde i direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG, 2002/56/EG och 2002/57/EG med undantag av kraven på minsta sortrenhet och kraven på officiell kontroll eller kontroll under officiell tillsyn.

Utsäde av Oryza sativa ska uppfylla certifieringskraven på ”certifikatutsäde, andra generationen” i direktiv 66/402/EEG med undantag av kraven på minsta sortrenhet och kraven på officiell kontroll eller kontroll under officiell tillsyn.

Utsädet ska ha godtagbar sortrenhet.

4.   När det gäller utsädespotatis får medlemsstaterna stadga om att artikel 10 i direktiv 2002/56/EG beträffande storlek inte ska tillämpas.

Artikel 11

Region där utsädet produceras

1.   Medlemsstaterna ska se till att utsäde av en bevarandesort endast får produceras i ursprungsregionen.

Om villkoren för certifiering i artikel 10.3 på grund av ett specifikt miljöförhållande inte kan uppfyllas i den regionen, får medlemsstaterna godkänna ytterligare regioner där utsädet får produceras, sedan de beaktat information från de myndigheter som ansvarar för de växtgenetiska resurserna eller från organisationer som av medlemsstaterna har anförtrotts denna uppgift. Utsäde som producerats i dessa ytterligare regioner får dock uteslutande användas i ursprungsregionerna.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla de ytterligare regioner som de har för avsikt att godkänna för produktion av utsäde i enlighet med punkt 1.

Kommissionen och övriga medlemsstater får inom 20 arbetsdagar efter mottagandet av dessa anmälningar begära att ärendet hänskjuts till ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. Ett beslut ska vid behov fattas i enlighet med artikel 22a.1 b i direktiv 66/401/EEG, artikel 22a.1 b i direktiv 66/402/EEG, artiklarna 4.6 och 20.2 samt artikel 21 i direktiv 2002/53/EG, artikel 30.1 b i direktiv 2002/54/EG, artikel 10.1 och artikel 27.1 b i direktiv 2002/56/EG och artikel 27.1 b i direktiv 2002/57/EG, beroende på vilket som är tillämpligt, om att fastställa restriktioner eller villkor för utseende av sådana regioner.

Om varken kommissionen eller en annan medlemsstat framställer en begäran enligt andra stycket får den berörda medlemsstaten godkänna de ytterligare regionerna för produktion av utsäde i enlighet med sin anmälan.

Artikel 12

Utsädeskontroll

1.   Medlemsstaterna ska se till att analyser utförs för att kontrollera att utsäde av bevarandesorter uppfyller certifieringskraven i artikel 10.3.

Analyserna ska utföras i enlighet med internationellt vedertagna metoder eller, om sådana metoder inte finns, i enlighet med andra ändamålsenliga metoder.

2.   I fråga om de analyser som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna se till att proven tas i homogena partier. De ska se till att reglerna för partivikt och provvikt i artikel 7.2 i direktiv 66/401/EEG, artikel 7.2 i direktiv 66/402/EEG, artikel 9.2 i direktiv 2002/54/EG och artikel 9.2 i direktiv 2002/57/EG tillämpas.

Artikel 13

Villkor för saluföring

1.   Medlemsstaterna ska se till att utsäde av en bevarandesort får saluföras endast på följande villkor:

| a) | Det är producerat i sin ursprungsregion eller i en sådan region som avses i artikel 11. |
| --- | --- |

a)

Det är producerat i sin ursprungsregion eller i en sådan region som avses i artikel 11.

| b) | Saluföringen äger rum i utsädets ursprungsregion. |
| --- | --- |

b)

Saluföringen äger rum i utsädets ursprungsregion.

2.   Genom undantag från punkt 1 b får en medlemsstat godkänna ytterligare regioner inom sitt eget territorium för saluföring av utsäde av en bevarandesort, om dessa regioner är jämförbara med ursprungsregionen med hänsyn till sortens naturliga eller delvis naturliga livsmiljöer.

Om en medlemsstat godkänner sådana ytterligare regioner ska den se till att den mängd utsäde som behövs för produktion av minst den kvantitet av utsäde som anges i artikel 14 avsätts för bevarande av sorten i dess ursprungsregion.

Medlemsstaterna ska informera kommissionen och övriga medlemsstater om att dessa ytterligare regioner har godkänts.

3.   Om en medlemsstat godkänner ytterligare regioner för produktion av utsäde enligt artikel 11, får den inte tillämpa undantaget i punkt 2.

Artikel 14

Kvantitativa begränsningar

Varje medlemsstat ska se till att kvantiteten av salufört utsäde för varje bevarandesort inte överstiger 0,5 % av det utsäde av samma art som används i den medlemsstaten under en odlingssäsong, eller den kvantitet som behövs för att beså 100 hektar, beroende på vilken kvantitet som är störst. För arterna Pisum sativum, Triticum spp., Hordeum vulgare, Zea mays, Solanum tuberosum, Brassica napus och Helianthus annuus får denna kvantitet inte överstiga 0,3 % eller den kvantitet som behövs för att beså 100 hektar, beroende på vilken kvantitet som är störst.

Den totala kvantiteten utsäde av bevarandesorter som saluförs i varje medlemsstat får dock inte överstiga 10 % av det utsäde som i respektive medlemsstat används årligen för arten i fråga. I de fall då detta skulle innebära en lägre kvantitet än den som behövs för att beså 100 hektar, får den största kvantitet utsäde av arten i fråga som årligen används i medlemsstaten ökas så att den kvantitet som behövs för att beså 100 hektar uppnås.

Artikel 15

Tillämpning av kvantitativa begränsningar

1.   Medlemsstaterna ska se till att producenterna före början av varje produktionssäsong anmäler storleken på området för utsädesproduktion till dem och var detta område är beläget.

2.   Om det på grundval av anmälningarna enligt punkt 1 är sannolikt att kvantiteterna enligt artikel 14 kommer att överskridas, ska medlemsstaterna tilldela varje berörd producent den kvantitet producenten får saluföra under respektive produktionssäsong.

Artikel 16

Övervakning av utsädesgrödor

Medlemsstaterna ska genom officiell övervakning se till att utsädesgrödor av en bevarandesort uppfyller kraven i detta direktiv, och ska därvid särskilt uppmärksamma sorten, platsen för utsädesproduktionen samt kvantiteterna.

Artikel 17

Plombering av förpackningar och behållare

1.   Medlemsstaterna ska se till att utsäde av bevarandesorter endast får saluföras i förslutna förpackningar eller behållare som är utrustade med en plomberingsanordning.

2.   Förpackningar och behållare med utsäde ska förseglas av leverantören på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att plomberingssystemet skadas eller utan synlig åverkan på leverantörens etikett eller på själva förpackningen eller behållaren.

3.   För säkerställande av att plomberingen utförs i enlighet med punkt 2 ska systemet för plombering omfatta åtminstone etiketten eller anbringande av en plomb.

Artikel 18

Märkning

Medlemsstaterna ska se till att förpackningar och behållare med utsäde av bevarandesorter är märkta med leverantörens etikett eller med en tryckt eller stämplad påskrift med följande uppgifter:

| a) | Orden ”EG:s regler och standarder”. |
| --- | --- |

a)

Orden ”EG:s regler och standarder”.

| b) | Namn- och adressuppgifter för den person som ansvarar för anbringandet av etiketten eller personens identifieringsnummer. |
| --- | --- |

b)

Namn- och adressuppgifter för den person som ansvarar för anbringandet av etiketten eller personens identifieringsnummer.

| c) | Plomberingsåret, som ska anges enligt följande: ”plomberad...(år)”, eller, vilket dock inte gäller utsädespotatis, året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, som ska anges enligt följande: ”provtaget...(år)”. |
| --- | --- |

c)

Plomberingsåret, som ska anges enligt följande: ”plomberad...(år)”, eller, vilket dock inte gäller utsädespotatis, året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, som ska anges enligt följande: ”provtaget...(år)”.

| d) | Art. |
| --- | --- |

d)

Art.

| e) | Bevarandesortens benämning. |
| --- | --- |

e)

Bevarandesortens benämning.

| f) | Ordet ”bevarandesort”. |
| --- | --- |

f)

Ordet ”bevarandesort”.

| g) | Ursprungsregionen. |
| --- | --- |

g)

Ursprungsregionen.

| h) | Om regionen för utsädesproduktion skiljer sig från ursprungsregionen, angivande av regionen för utsädesproduktion. |
| --- | --- |

h)

Om regionen för utsädesproduktion skiljer sig från ursprungsregionen, angivande av regionen för utsädesproduktion.

| i) | Partiets referensnummer, angivet av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. |
| --- | --- |

i)

Partiets referensnummer, angivet av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna.

| j) | Deklarerad netto- eller bruttovikt, eller med undantag för utsädespotatis, deklarerat antal frön. |
| --- | --- |

j)

Deklarerad netto- eller bruttovikt, eller med undantag för utsädespotatis, deklarerat antal frön.

| k) | Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, angivande av typen av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten; detta gäller dock inte för utsädespotatis. |
| --- | --- |

k)

Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, angivande av typen av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten; detta gäller dock inte för utsädespotatis.

Artikel 19

Officiell efterkontroll

Medlemsstaterna ska se till att utsädet genomgår officiell efterkontroll genom stickprovskontroller för att garantera sortäkthet och sortrenhet.

KAPITEL IV

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Rapportering

Medlemsstaterna ska se till att de leverantörer som är verksamma på deras territorium för varje produktionssäsong rapporterar mängden utsäde som saluförts av varje bevarandesort.

Medlemsstaterna ska på begäran rapportera till kommissionen och till övriga medlemsstater mängden utsäde av varje bevarandesort som släppts ut på marknaden på deras territorium.

Artikel 21

Anmälan av erkända organisationer med ansvar för växtgenetiska resurser

Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla de erkända organisationer som avses i artikel 5 d och artiklarna 8.1 och 11.1.

Artikel 22

Utvärdering

Senast den 31 december 2011 ska kommissionen utvärdera tillämpningen av artiklarna 4, 13.2, 14 och 15.

Artikel 23

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 30 juni 2009. De ska genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 24

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 25

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/72/EG (EUT L 329, 14.12.2007, s. 37).

1

(2)  EGT 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/55/EG (EUT L 159, 13.6.2006, s. 13).

2

(3)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/117/EG (EUT L 14, 18.1.2005, s. 18).

4

(5)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 60. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2005/908/EG (EUT L 329, 16.12.2005, s. 37).

5

(6)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 74. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/117/EG.

6

(7)  EGT L 309, 13.12.1993, s. 1.

7

(8)  EUT L 378, 23.12.2004, s. 1.

8

(9)  EUT L 162, 30.4.2004, s. 18.

9

(10)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 146/2008 (EUT L 46, 21.2.2008, s. 1).

10

(11)  EUT L 254, 8.10.2003, s. 7. Direktivet ändrat genom direktiv 2007/48/EG (EUT L 195, 27.7.2007, s. 29).

11

(12)  EGT L 108, 5.5.2000, s. 3. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 920/2007 (EUT L 201, 2.8.2007, s. 3).

12

(13)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

13

---

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/20

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/63/EG

av den 20 juni 2008

om konkurrens på marknaderna för teleterminalutrustning

(Text av betydelse för EES)

(kodifierad version)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 86.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens direktiv 88/301/EEG av den 16 maj 1988 om konkurrens på marknaderna för teleterminalutrustning (1) har ändrats (2) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens direktiv 88/301/EEG av den 16 maj 1988 om konkurrens på marknaderna för teleterminalutrustning (1) har ändrats (2) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | I alla medlemsstater var telekommunikation antingen helt eller delvis ett statsmonopol som i allmänhet beviljades i form av särskilda eller exklusiva rättigheter för ett eller flera organ ansvariga för att tillhandahålla och driva nätet och tillhörande tjänster. Dessa rättigheter gick emellertid ofta längre än till att tillhandahålla tjänster för utnyttjande av nätet och sträckte sig till att tillhandahålla terminalutrustning för anslutning till nätet. Under de senaste decennierna har en avsevärd teknisk utveckling skett när det gäller nät och utvecklingstakten har varit speciellt hög inom området terminalutrustning. |
| --- | --- |

(2)

I alla medlemsstater var telekommunikation antingen helt eller delvis ett statsmonopol som i allmänhet beviljades i form av särskilda eller exklusiva rättigheter för ett eller flera organ ansvariga för att tillhandahålla och driva nätet och tillhörande tjänster. Dessa rättigheter gick emellertid ofta längre än till att tillhandahålla tjänster för utnyttjande av nätet och sträckte sig till att tillhandahålla terminalutrustning för anslutning till nätet. Under de senaste decennierna har en avsevärd teknisk utveckling skett när det gäller nät och utvecklingstakten har varit speciellt hög inom området terminalutrustning.

| (3) | Medlemsstaterna har, för att svara mot den tekniska och ekonomiska utvecklingen, sett över systemet med särskilda eller exklusiva rättigheter inom telesektorn. Ökningen av antalet typer av terminalutrustning och möjlighet till flera olika användningar av terminaler innebär att användarna måste tillåtas att fritt välja mellan de olika typerna av utrustning som finns tillgängliga, om de fullt ut ska kunna dra nytta av de tekniska framsteg som gjorts inom sektorn. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna har, för att svara mot den tekniska och ekonomiska utvecklingen, sett över systemet med särskilda eller exklusiva rättigheter inom telesektorn. Ökningen av antalet typer av terminalutrustning och möjlighet till flera olika användningar av terminaler innebär att användarna måste tillåtas att fritt välja mellan de olika typerna av utrustning som finns tillgängliga, om de fullt ut ska kunna dra nytta av de tekniska framsteg som gjorts inom sektorn.

| (4) | Till följd av de exklusiva rättigheterna begränsas den fria rörligheten för teleterminalutrustning, antingen beträffande import och marknadsföring av sådan utrustning, inbegripet satellitutrustning, eftersom vissa produkter inte marknadsförs, eller beträffande anslutning, idriftsättning och underhåll, eftersom ett monopol, med tanke på marknadens särdrag och i synnerhet produkternas mångfald och tekniska egenskaper, inte har något incitament till att tillhandahålla dessa tjänster då det gäller produkter som det inte har marknadsfört eller importerat eller till att anpassa priserna till omkostnaderna eftersom det inte finns något hot om konkurrens från nya företag på marknaden. Då det på de flesta utrustningsmarknader typiskt förekommer ett stort sortiment av teleterminalutrustning finns det risk för att varje särskild rättighet som direkt eller indirekt begränsar det antal företag som har tillåtelse att importera, marknadsföra, ansluta, idriftsätta och underhålla sådan utrustning får samma inverkan som beviljandet av exklusiva rättigheter. Sådana exklusiva eller särskilda rättigheter är åtgärder med samma verkan som kvantitativa restriktioner som är oförenliga med artikel 28 i fördraget. Det är därför nödvändigt att avskaffa alla exklusiva rättigheter i samband med import, marknadsföring, anslutning, idriftsättning och underhåll av teleterminalutrustning och alla rättigheter med motsvarande verkan, dvs. alla särskilda rättigheter utom de som består av fördelar enligt lag eller annan författning som ges till ett eller flera företag och som endast berör andra företags möjligheter att utöva någon av ovanstående verksamheter inom samma geografiska område på i huvudsak motsvarande villkor. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av de exklusiva rättigheterna begränsas den fria rörligheten för teleterminalutrustning, antingen beträffande import och marknadsföring av sådan utrustning, inbegripet satellitutrustning, eftersom vissa produkter inte marknadsförs, eller beträffande anslutning, idriftsättning och underhåll, eftersom ett monopol, med tanke på marknadens särdrag och i synnerhet produkternas mångfald och tekniska egenskaper, inte har något incitament till att tillhandahålla dessa tjänster då det gäller produkter som det inte har marknadsfört eller importerat eller till att anpassa priserna till omkostnaderna eftersom det inte finns något hot om konkurrens från nya företag på marknaden. Då det på de flesta utrustningsmarknader typiskt förekommer ett stort sortiment av teleterminalutrustning finns det risk för att varje särskild rättighet som direkt eller indirekt begränsar det antal företag som har tillåtelse att importera, marknadsföra, ansluta, idriftsätta och underhålla sådan utrustning får samma inverkan som beviljandet av exklusiva rättigheter. Sådana exklusiva eller särskilda rättigheter är åtgärder med samma verkan som kvantitativa restriktioner som är oförenliga med artikel 28 i fördraget. Det är därför nödvändigt att avskaffa alla exklusiva rättigheter i samband med import, marknadsföring, anslutning, idriftsättning och underhåll av teleterminalutrustning och alla rättigheter med motsvarande verkan, dvs. alla särskilda rättigheter utom de som består av fördelar enligt lag eller annan författning som ges till ett eller flera företag och som endast berör andra företags möjligheter att utöva någon av ovanstående verksamheter inom samma geografiska område på i huvudsak motsvarande villkor.

| (5) | De särskilda eller exklusiva rättigheterna beträffande terminalutrustning utövas på ett sådant sätt att de i praktiken är ofördelaktiga för utrustning från andra medlemsstater, särskilt genom att hindra användare från att fritt välja den utrustning som bäst passar deras behov i fråga om pris och kvalitet, oberoende av dess ursprung. Utövandet av dessa rättigheter är därför oförenligt med artikel 31 i fördraget i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

De särskilda eller exklusiva rättigheterna beträffande terminalutrustning utövas på ett sådant sätt att de i praktiken är ofördelaktiga för utrustning från andra medlemsstater, särskilt genom att hindra användare från att fritt välja den utrustning som bäst passar deras behov i fråga om pris och kvalitet, oberoende av dess ursprung. Utövandet av dessa rättigheter är därför oförenligt med artikel 31 i fördraget i samtliga medlemsstater.

| (6) | Tillhandahållandet av installations- och underhållstjänster är en nyckelfaktor vid köp eller förhyrning av terminalutrustning. Ett bibehållande av exklusiva rättigheter inom detta område skulle innebära att exklusiva marknadsföringsrättigheter bibehålls. Sådana rättigheter måste därför också avskaffas om upphävandet av exklusiva import- och marknadsföringsrättigheter ska ha någon praktisk effekt. |
| --- | --- |

(6)

Tillhandahållandet av installations- och underhållstjänster är en nyckelfaktor vid köp eller förhyrning av terminalutrustning. Ett bibehållande av exklusiva rättigheter inom detta område skulle innebära att exklusiva marknadsföringsrättigheter bibehålls. Sådana rättigheter måste därför också avskaffas om upphävandet av exklusiva import- och marknadsföringsrättigheter ska ha någon praktisk effekt.

| (7) | Underhåll av terminalutrustning är en tjänst som avses i artikel 50 i fördraget. Tjänsten i fråga, vilken ur kommersiell synvinkel inte kan skiljas från marknadsföring av terminalutrustning, bör tillhandahållas fritt i enlighet med artikel 49 i fördraget, i synnerhet när tjänsten tillhandahålls av kvalificerade företag. |
| --- | --- |

(7)

Underhåll av terminalutrustning är en tjänst som avses i artikel 50 i fördraget. Tjänsten i fråga, vilken ur kommersiell synvinkel inte kan skiljas från marknadsföring av terminalutrustning, bör tillhandahållas fritt i enlighet med artikel 49 i fördraget, i synnerhet när tjänsten tillhandahålls av kvalificerade företag.

| (8) | Situationen på marknaden medför fortsatta överträdelser av de konkurrensregler som fastslagits i fördraget och påverkar utvecklingen av handel negativt i en sådan utsträckning att det strider mot gemenskapens intressen. Starkare konkurrens inom terminalutrustningsmarknaden kräver att öppna tekniska specifikationer införs som motsvarar de väsentliga krav som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (3) och tillåter fri distribution av terminalutrustning. Sådan öppenhet kräver publicering av tekniska specifikationer. |
| --- | --- |

(8)

Situationen på marknaden medför fortsatta överträdelser av de konkurrensregler som fastslagits i fördraget och påverkar utvecklingen av handel negativt i en sådan utsträckning att det strider mot gemenskapens intressen. Starkare konkurrens inom terminalutrustningsmarknaden kräver att öppna tekniska specifikationer införs som motsvarar de väsentliga krav som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (3) och tillåter fri distribution av terminalutrustning. Sådan öppenhet kräver publicering av tekniska specifikationer.

| (9) | Särskilda eller exklusiva rättigheter med avseende på import och marknadsföring av terminalutrustning ger upphov till en situation som är helt motsatt målet i artikel 3 g i fördraget, som föreskriver upprättande av en ordning som säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids och som i ännu högre grad kräver att konkurrensen inte sätts ur spel. Medlemsstaterna har enligt artikel 10 i fördraget skyldighet att avhålla sig från varje åtgärd som kan äventyra att målen i fördraget, inklusive artikel 3 g, uppnås. De exklusiva rättigheterna måste därför betraktas som oförenliga med artikel 82 i fördraget jämförd med artikel 3 och beviljande eller upprätthållande av sådana rättigheter i en medlemsstat är förbjudet enligt artikel 86.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(9)

Särskilda eller exklusiva rättigheter med avseende på import och marknadsföring av terminalutrustning ger upphov till en situation som är helt motsatt målet i artikel 3 g i fördraget, som föreskriver upprättande av en ordning som säkerställer att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids och som i ännu högre grad kräver att konkurrensen inte sätts ur spel. Medlemsstaterna har enligt artikel 10 i fördraget skyldighet att avhålla sig från varje åtgärd som kan äventyra att målen i fördraget, inklusive artikel 3 g, uppnås. De exklusiva rättigheterna måste därför betraktas som oförenliga med artikel 82 i fördraget jämförd med artikel 3 och beviljande eller upprätthållande av sådana rättigheter i en medlemsstat är förbjudet enligt artikel 86.1 i fördraget.

| (10) | För att möjliggöra för användare att få tillgång till terminalutrustning enligt deras eget val är det nödvändigt att känna till och offentliggöra specifikationer för allmänna nätanslutningspunkter som terminalutrustningen ska anslutas till. Medlemsstaterna måste därför försäkra sig om att specifikationerna publiceras och att användarna har tillgång till allmänna nätanslutningspunkter. |
| --- | --- |

(10)

För att möjliggöra för användare att få tillgång till terminalutrustning enligt deras eget val är det nödvändigt att känna till och offentliggöra specifikationer för allmänna nätanslutningspunkter som terminalutrustningen ska anslutas till. Medlemsstaterna måste därför försäkra sig om att specifikationerna publiceras och att användarna har tillgång till allmänna nätanslutningspunkter.

| (11) | För att kunna marknadsföra sina produkter måste tillverkare av terminalutrustning veta vilka tekniska specifikationer de ska uppfylla. Medlemsstaterna ska därför upprätta och publicera förslag till de specifikationer som de ska anmäla till kommissionen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4). Specifikationerna får utökas till att omfatta produkter som importeras från andra medlemsstater endast i den mån de behövs för att säkerställa överensstämmelse med de väsentliga krav angivna i artikel 3 i direktiv 1999/5/EG som på ett legitimt sätt kan krävas enligt gemenskapsrätten. Medlemsstaterna ska under alla förhållanden följa artiklarna 28 och 30 i fördraget, enligt vilka en importerande medlemsstat måste tillåta att terminalutrustning som legalt tillverkas och marknadsförs i en annan medlemsstat importeras till dess territorium. |
| --- | --- |

(11)

För att kunna marknadsföra sina produkter måste tillverkare av terminalutrustning veta vilka tekniska specifikationer de ska uppfylla. Medlemsstaterna ska därför upprätta och publicera förslag till de specifikationer som de ska anmäla till kommissionen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4). Specifikationerna får utökas till att omfatta produkter som importeras från andra medlemsstater endast i den mån de behövs för att säkerställa överensstämmelse med de väsentliga krav angivna i artikel 3 i direktiv 1999/5/EG som på ett legitimt sätt kan krävas enligt gemenskapsrätten. Medlemsstaterna ska under alla förhållanden följa artiklarna 28 och 30 i fördraget, enligt vilka en importerande medlemsstat måste tillåta att terminalutrustning som legalt tillverkas och marknadsförs i en annan medlemsstat importeras till dess territorium.

| (12) | För att säkerställa att specifikationer tillämpas öppet, objektivt och utan diskriminering kan övervakningen av deras tillämpning, med hänsyn till den uppenbara intressekonflikten, inte överlåtas till en konkurrent på terminalutrustningsmarknaden. Medlemsstaterna ska därför se till att ansvaret för övervakningen tilldelas ett organ som är oberoende av det företag som ansvarar för nätet och av varje annan konkurrent på marknaden i fråga. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att specifikationer tillämpas öppet, objektivt och utan diskriminering kan övervakningen av deras tillämpning, med hänsyn till den uppenbara intressekonflikten, inte överlåtas till en konkurrent på terminalutrustningsmarknaden. Medlemsstaterna ska därför se till att ansvaret för övervakningen tilldelas ett organ som är oberoende av det företag som ansvarar för nätet och av varje annan konkurrent på marknaden i fråga.

| (13) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I detta direktiv gäller följande definitioner:

1.   terminalutrustning:

| a) | utrustning direkt eller indirekt ansluten till en nätanslutningspunkt i ett allmänt tillgängligt telenät för att sända, bearbeta eller ta emot information; i ettdera fallet (direkt eller indirekt) kan anslutningen göras med tråd, optisk fiber eller elektromagnetiskt; en anslutning är indirekt om utrustningen är placerad mellan terminalutrustningen och nätanslutningspunkten, |
| --- | --- |

a)

utrustning direkt eller indirekt ansluten till en nätanslutningspunkt i ett allmänt tillgängligt telenät för att sända, bearbeta eller ta emot information; i ettdera fallet (direkt eller indirekt) kan anslutningen göras med tråd, optisk fiber eller elektromagnetiskt; en anslutning är indirekt om utrustningen är placerad mellan terminalutrustningen och nätanslutningspunkten,

| b) | jordstationsutrustning. |
| --- | --- |

b)

jordstationsutrustning.

2.   jordstationsutrustning: den utrustning som kan användas för enbart sändning, för sändning och mottagning (”sändare/mottagare”) eller för enbart mottagning (”mottagare”) av radio- kommunikationssignaler som förmedlas via satellit eller andra rymdbaserade system.

3.   företag: en offentlig eller privat organisation som en medlemsstat har beviljat särskilda eller exklusiva rättigheter för import, marknadsföring, anslutning, idriftsättning av teleterminalutrustning eller underhåll av sådan utrustning.

4.   särskilda rättigheter: de rättigheter som en medlemsstat beviljar ett begränsat antal företag genom lag, annan författning eller administrativt instrument som, inom ett bestämt geografiskt område,

Artikel 2

Medlemsstater som har beviljat särskilda eller exklusiva rättigheter till företag ska se till att alla exklusiva rättigheter upphävs liksom också de särskilda rättigheter som

| a) | begränsar antalet företag till två eller flera efter andra kriterier än objektiva, proportionerliga och icke diskriminerande kriterier, eller |
| --- | --- |

a)

begränsar antalet företag till två eller flera efter andra kriterier än objektiva, proportionerliga och icke diskriminerande kriterier, eller

| b) | utser flera konkurrerande företag efter andra kriterier än de som anges i a. |
| --- | --- |

b)

utser flera konkurrerande företag efter andra kriterier än de som anges i a.

De ska meddela kommissionen vilka åtgärder de vidtagit eller om förslag till lagstiftning som framlagts för detta ändamål.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska se till att rörelsedrivande företag har rätt att importera, marknadsföra, ansluta, idriftsätta och underhålla terminalutrustning.

Medlemsstaterna får emellertid

| a) | när det gäller jordstationsutrustning, vägra tillåta att sådan utrustning ansluts till det allmänt tillgängliga telenätet eller tas i drift om den inte är i överensstämmelse med de relevanta gemensamma tekniska föreskrifter som antagits enligt direktiv 1999/5/EG eller, i brist på sådana föreskrifter, de väsentliga krav som fastställs i artikel 3 i det direktivet; i brist på gemensamma tekniska föreskrifter eller harmoniserade författningsenliga villkor, ska de nationella föreskrifterna stå i rimlig proportion till dessa väsentliga krav och ska anmälas till kommissionen enligt direktiv 98/34/EG då det direktivet kräver detta, |
| --- | --- |

a)

när det gäller jordstationsutrustning, vägra tillåta att sådan utrustning ansluts till det allmänt tillgängliga telenätet eller tas i drift om den inte är i överensstämmelse med de relevanta gemensamma tekniska föreskrifter som antagits enligt direktiv 1999/5/EG eller, i brist på sådana föreskrifter, de väsentliga krav som fastställs i artikel 3 i det direktivet; i brist på gemensamma tekniska föreskrifter eller harmoniserade författningsenliga villkor, ska de nationella föreskrifterna stå i rimlig proportion till dessa väsentliga krav och ska anmälas till kommissionen enligt direktiv 98/34/EG då det direktivet kräver detta,

| b) | när det gäller annan terminalutrustning, vägra tillåta att sådan utrustning ansluts till det allmänt tillgängliga telenätet om den inte är i överensstämmelse med de relevanta gemensamma tekniska föreskrifter som antagits enligt direktiv 1999/5/EG eller, i brist på sådana föreskrifter, de väsentliga krav som fastställs i artikel 3 i det direktivet, |
| --- | --- |

b)

när det gäller annan terminalutrustning, vägra tillåta att sådan utrustning ansluts till det allmänt tillgängliga telenätet om den inte är i överensstämmelse med de relevanta gemensamma tekniska föreskrifter som antagits enligt direktiv 1999/5/EG eller, i brist på sådana föreskrifter, de väsentliga krav som fastställs i artikel 3 i det direktivet,

| c) | kräva att rörelsedrivande företag har de nödvändiga tekniska kvalifikationerna för att ansluta, idriftsätta och underhålla terminalutrustning på grundval av objektiva, icke diskriminerande och allmänt tillgängliga kriterier. |
| --- | --- |

c)

kräva att rörelsedrivande företag har de nödvändiga tekniska kvalifikationerna för att ansluta, idriftsätta och underhålla terminalutrustning på grundval av objektiva, icke diskriminerande och allmänt tillgängliga kriterier.

Artikel 4

Medlemsstaterna ska se till att användare har tillgång till de nya anslutningspunkterna i det allmänt tillgängliga nätet och att de tekniska specifikationerna för dessa punkter publiceras av operatörer av allmänt tillgängliga telenät.

Artikel 5

Medlemsstaterna ska säkerställa att alla specifikationer för terminalutrustning upprättas och publiceras.

Medlemsstaterna ska anmäla de tekniska specifikationerna på utkaststadiet till kommissionen i enlighet med direktiv 98/34/EG

Artikel 6

Medlemsstaterna ska säkerställa att övervakningen av tillämpningen och beviljandet av de specifikationer som avses i artikel 5 anförtros ett organ som är oberoende av offentliga eller privata företag som erbjuder varor och/eller tjänster inom telekommunikationssektorn.

Artikel 7

Medlemsstaterna ska i slutet av varje år lämna kommissionen en rapport som gör det möjligt att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i artiklarna 2, 3, 4 och 6.

Ett formulär för rapporten återfinns i bilaga I.

Artikel 8

Direktiv 88/301/EEG i dess lydelse enligt direktivet i bilaga II del A ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 9

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 10

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 juni 2008.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 131, 27.5.1988, s. 73. Direktivet ändrat genom direktiv 94/46/EG (EGT L 268, 19.10.1994, s. 15).

1

(2)  Se bilaga II del A.

2

(3)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2006/96/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 81).

4

---

BILAGA I

Formulär för rapport som avses i artikel 7

Genomförande av artikel 2

Terminalutrustning för vilken lagstiftningen ändras eller har blivit ändrad.

Terminalutrustning efter kategori:

| — | datum för antagande av åtgärden, eller |
| --- | --- |

—

datum för antagande av åtgärden, eller

| — | datum för införandet av lagförslaget, eller |
| --- | --- |

—

datum för införandet av lagförslaget, eller

| — | datum för åtgärdens ikraftträdande. |
| --- | --- |

—

datum för åtgärdens ikraftträdande.

Genomförande av artikel 3

| — | terminalutrustning vars anslutning och/eller tilldelning har varit begränsad, |
| --- | --- |

—

terminalutrustning vars anslutning och/eller tilldelning har varit begränsad,

| — | erforderliga tekniska prestanda med angivande av deras publicering. |
| --- | --- |

—

erforderliga tekniska prestanda med angivande av deras publicering.

Genomförande av artikel 4

| — | referenser till publikationer där de tekniska specifikationerna finns publicerade, |
| --- | --- |

—

referenser till publikationer där de tekniska specifikationerna finns publicerade,

| — | antal existerande allmänna nätanslutningspunkter, |
| --- | --- |

—

antal existerande allmänna nätanslutningspunkter,

| — | antal nu tillgängliga allmänna nätanslutningspunkter. |
| --- | --- |

—

antal nu tillgängliga allmänna nätanslutningspunkter.

Genomförande av artikel 6

| — | oberoende organ som utsetts. |
| --- | --- |

—

oberoende organ som utsetts.

---

BILAGA II

DEL A

Upphävt direktiv och dess ändring

(hänvisningar i artikel 8)

| Kommissionens direktiv 88/301/EEG | (EGT L 131, 27.5.1988, s. 73) |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 94/46/EG | (EGT L 268, 19.10.1994, s. 15) |

Kommissionens direktiv 88/301/EEG

(EGT L 131, 27.5.1988, s. 73)

Kommissionens direktiv 94/46/EG

(EGT L 268, 19.10.1994, s. 15)

DEL B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

(hänvisningar i artikel 8)

| Direktiv | Tidsfrist för genomförande |
| --- | --- |
| 88/301/EEG | — |
| 94/46/EG | 8 augusti 1995 |

Direktiv

Tidsfrist för genomförande

88/301/EEG

—

94/46/EG

8 augusti 1995

---

BILAGA III

Jämförelsetabell

| Direktiv 88/301/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 inledande orden | Artikel 1 inledande orden |
| Artikel 1 första strecksatsen första och andra meningarna | Artikel 1 punkt 1 a |
| Artikel 1 första strecksatsen sista meningen | Artikel 1 punkt 1 b |
| Artikel 1 andra strecksatsen | Artikel 1 punkt 3 |
| Artikel 1 tredje strecksatsen inledande orden | Artikel 1 punkt 4 inledande orden |
| Artikel 1 tredje strecksatsen första ledet | Artikel 1 punkt 4 a |
| Artikel 1 tredje strecksatsen andra ledet | Artikel 1 punkt 4 b |
| Artikel 1 tredje strecksatsen tredje ledet | Artikel 1 punkt 4 c |
| Artikel 1 fjärde strecksatsen | Artikel 1 punkt 2 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 första meningen | Artikel 3 första stycket |
| Artikel 3 andra meningen | Artikel 3 andra stycket inledande orden |
| Artikel 3 första strecksatsen | Artikel 3 andra stycket a |
| Artikel 3 andra strecksatsen | Artikel 3 andra stycket b |
| Artikel 3 tredje strecksatsen | Artikel 3 andra stycket c |
| Artikel 4 första stycket | Artikel 4 |
| Artikel 4 andra stycket | — |
| Artikel 5.1 | — |
| Artikel 5.2 första meningen | Artikel 5 första stycket |
| Artikel 5.2 andra meningen | Artikel 5 andra stycket |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 8 | — |
| Artikel 9 | Artikel 7 |
| Artikel 10 | — |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| Artikel 11 | Artikel 10 |
| Bilaga I | — |
| Bilaga II | Bilaga I |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga III |

Direktiv 88/301/EEG

Detta direktiv

Artikel 1 inledande orden

Artikel 1 inledande orden

Artikel 1 första strecksatsen första och andra meningarna

Artikel 1 punkt 1 a

Artikel 1 första strecksatsen sista meningen

Artikel 1 punkt 1 b

Artikel 1 andra strecksatsen

Artikel 1 punkt 3

Artikel 1 tredje strecksatsen inledande orden

Artikel 1 punkt 4 inledande orden

Artikel 1 tredje strecksatsen första ledet

Artikel 1 punkt 4 a

Artikel 1 tredje strecksatsen andra ledet

Artikel 1 punkt 4 b

Artikel 1 tredje strecksatsen tredje ledet

Artikel 1 punkt 4 c

Artikel 1 fjärde strecksatsen

Artikel 1 punkt 2

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3 första meningen

Artikel 3 första stycket

Artikel 3 andra meningen

Artikel 3 andra stycket inledande orden

Artikel 3 första strecksatsen

Artikel 3 andra stycket a

Artikel 3 andra strecksatsen

Artikel 3 andra stycket b

Artikel 3 tredje strecksatsen

Artikel 3 andra stycket c

Artikel 4 första stycket

Artikel 4

Artikel 4 andra stycket

—

Artikel 5.1

—

Artikel 5.2 första meningen

Artikel 5 första stycket

Artikel 5.2 andra meningen

Artikel 5 andra stycket

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 8

—

Artikel 9

Artikel 7

Artikel 10

—

—

Artikel 8

—

Artikel 9

Artikel 11

Artikel 10

Bilaga I

—

Bilaga II

Bilaga I

—

Bilaga II

—

Bilaga III

---

BESLUT SOM ANTAGITS GEMENSAMT AV EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/27

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 586/2008/EG

av den 17 juni 2008

om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2 a,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut nr 896/2006/EG (2) infördes gemensamma bestämmelser om medlemsstaternas unilaterala erkännande av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein. Därmed skapades förutsättningar för en förenklad ordning för kontroll vid de yttre gränserna av tredjelandsmedborgare som innehar sådana handlingar. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut nr 896/2006/EG (2) infördes gemensamma bestämmelser om medlemsstaternas unilaterala erkännande av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein. Därmed skapades förutsättningar för en förenklad ordning för kontroll vid de yttre gränserna av tredjelandsmedborgare som innehar sådana handlingar.

| (2) | Till följd av tvåstegsgenomförandet av Schengenregelverket måste de nya medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 från och med det datumet utfärda nationella viseringar till tredjelandsmedborgare med schweiziska och liechtensteinska uppehållstillstånd som är viseringspliktiga enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (3). Denna skyldighet ledde till ytterligare administrativt arbete för dessa medlemsstaters konsulat i Schweiz och Liechtenstein. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av tvåstegsgenomförandet av Schengenregelverket måste de nya medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 från och med det datumet utfärda nationella viseringar till tredjelandsmedborgare med schweiziska och liechtensteinska uppehållstillstånd som är viseringspliktiga enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (3). Denna skyldighet ledde till ytterligare administrativt arbete för dessa medlemsstaters konsulat i Schweiz och Liechtenstein.

| (3) | Det föreföll emellertid inte vara nödvändigt för medlemsstaterna att begära att denna kategori av personer ska inneha visering för genomresa, eftersom risken för att de ska stanna kvar olagligt i medlemsstaterna är låg. |
| --- | --- |

(3)

Det föreföll emellertid inte vara nödvändigt för medlemsstaterna att begära att denna kategori av personer ska inneha visering för genomresa, eftersom risken för att de ska stanna kvar olagligt i medlemsstaterna är låg.

| (4) | Med hänsyn till att samma resonemang tillämpas på Bulgarien och Rumänien bör den förenklade ordning som infördes genom beslut nr 896/2006/EG utvidgas till dessa länder. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till att samma resonemang tillämpas på Bulgarien och Rumänien bör den förenklade ordning som infördes genom beslut nr 896/2006/EG utvidgas till dessa länder.

| (5) | En sådan ändring av beslut nr 896/2006/EG bör göra det möjligt för Bulgarien och Rumänien att, under förutsättning att de beslutar sig för att tillämpa Europaparlamentets och rådets beslut nr 582/2008/EG av den 17 juni 2008 om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (4), unilateralt erkänna sådana uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein som återfinns i bilagan till beslut nr 896/2006/EG såsom likvärdiga med sina nationella transitviseringar. |
| --- | --- |

(5)

En sådan ändring av beslut nr 896/2006/EG bör göra det möjligt för Bulgarien och Rumänien att, under förutsättning att de beslutar sig för att tillämpa Europaparlamentets och rådets beslut nr 582/2008/EG av den 17 juni 2008 om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (4), unilateralt erkänna sådana uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein som återfinns i bilagan till beslut nr 896/2006/EG såsom likvärdiga med sina nationella transitviseringar.

| (6) | Erkännandet bör begränsas till genomresor via Bulgariens och Rumäniens territorier och bör inte påverka dessa båda medlemsstaters möjligheter att utfärda viseringar för kortare vistelse. |
| --- | --- |

(6)

Erkännandet bör begränsas till genomresor via Bulgariens och Rumäniens territorier och bör inte påverka dessa båda medlemsstaters möjligheter att utfärda viseringar för kortare vistelse.

| (7) | Bulgariens och Rumäniens möjligheter att avstå från att tillämpa beslut nr 896/2006/EG bör vara begränsade till en övergångsperiod fram till den dag som rådet fastställer, i enlighet med artikel 4.2 andra stycket i 2005 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(7)

Bulgariens och Rumäniens möjligheter att avstå från att tillämpa beslut nr 896/2006/EG bör vara begränsade till en övergångsperiod fram till den dag som rådet fastställer, i enlighet med artikel 4.2 andra stycket i 2005 års anslutningsakt.

| (8) | Inresevillkoren i artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (5) måste, med undantag för det villkor som anges i artikel 5.1 b i den förordningen, uppfyllas såtillvida som detta beslut inför en ordning varigenom transitviseringar utfärdade av Bulgarien och Rumänien och vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein ska anses som likvärdiga. |
| --- | --- |

(8)

Inresevillkoren i artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (5) måste, med undantag för det villkor som anges i artikel 5.1 b i den förordningen, uppfyllas såtillvida som detta beslut inför en ordning varigenom transitviseringar utfärdade av Bulgarien och Rumänien och vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein ska anses som likvärdiga.

| (9) | Eftersom målet för detta beslut, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom det direkt påverkar gemenskapens regelverk angående de yttre gränserna, och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom målet för detta beslut, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, eftersom det direkt påverkar gemenskapens regelverk angående de yttre gränserna, och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går beslutet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (10) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket (6), vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.A i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (7) om vissa tillämpningsföreskrifter för avtalet. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket (6), vilka omfattas av det område som avses i artikel 1.A i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (7) om vissa tillämpningsföreskrifter för avtalet.

| (11) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut syftar till en utbyggnad av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV tredje delen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ska Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter antagandet av detta beslut, besluta huruvida det ska genomföra beslutet i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut syftar till en utbyggnad av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV tredje delen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ska Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter antagandet av detta beslut, besluta huruvida det ska genomföra beslutet i sin nationella lagstiftning.

| (12) | Detta beslut innebär en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilket Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (8). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av beslutet som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut innebär en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilket Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (8). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av beslutet som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket.

| (13) | Detta beslut innebär en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilket Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (9). Irland deltar därför inte i antagandet av beslutet som inte är bindande för eller tillämpligt i Irland. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut innebär en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilket Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (9). Irland deltar därför inte i antagandet av beslutet som inte är bindande för eller tillämpligt i Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 2 i beslut nr 896/2006/EG ska följande stycke läggas till:

”Om Bulgarien och Rumänien bestämmer sig för att tillämpa Europaparlamentets och rådets beslut nr 582/2008/EG av den 17 juni 2008 om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (10), får de fram till den dag som rådet fastställer unilateralt erkänna de uppehållstillstånd som förtecknas i bilagan till detta beslut såsom likvärdiga med sina egna nationella transitviseringar, i enlighet med artikel 4.2 andra stycket i 2005 års anslutningsakt.

Artikel 2

Om Bulgarien och Rumänien bestämmer sig för att tillämpa beslut nr 896/2006/EG ska de underrätta kommissionen om detta inom tio arbetsdagar från beslutets ikraftträdande. Kommissionen ska offentliggöra information som meddelats av de berörda medlemsstaterna i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdat i Strasbourg den 17 juni 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J. LENARČIČ

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 31 januari 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 5 juni 2008.

1

(2)  EUT L 167, 20.6.2006, s. 8.

2

(3)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1932/2006 (EUT L 405, 30.12.2006, s. 23).

3

(4)  EUT L 161, 20.6.2008, s. 30.

4

(5)  EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.

5

(6)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

6

(7)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

7

(8)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

8

(9)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

9

(10)  EUT L 161, 20.6.2008, s. 30.”

10

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Europaparlamentet och rådet

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/30

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 5 juni 2008

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

(2008/469/EG)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen inrättade Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) för att visa solidaritet med regioner som drabbats av katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen inrättade Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) för att visa solidaritet med regioner som drabbats av katastrofer.

| (2) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom det årliga taket på 1 miljard euro. |
| --- | --- |

(2)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom det årliga taket på 1 miljard euro.

| (3) | Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas.

| (4) | Grekland har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof orsakad av skogsbränder i augusti 2007. |
| --- | --- |

(4)

Grekland har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof orsakad av skogsbränder i augusti 2007.

| (5) | Slovenien har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof orsakad av översvämningar i september 2007. |
| --- | --- |

(5)

Slovenien har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof orsakad av översvämningar i september 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ur Europeiska unionens allmänna budget för 2008 ska Europeiska unionens solidaritetsfond belastas med 98 023 212 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 5 juni 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J. LENARČIČ

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/371/EG (EUT L 128, 16.5.2008, s. 8).

1

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

Kommissionen

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/31

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 maj 2008

om det tillfälliga förbudet mot användning och försäljning i Österrike av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25) i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG

[delgivet med nr K(2008) 1715]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/470/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (1), särskilt artikel 18.1 första stycket,

efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 98/293/EG av den 22 april 1998 om utsläppande på marknaden av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25), i enlighet med rådets direktiv 90/220/EEG (2), beslöts det att medgivande skulle ges för utsläppande av den produkten på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 98/293/EG av den 22 april 1998 om utsläppande på marknaden av genetiskt modifierad majs (Zea mays L. linje T25), i enlighet med rådets direktiv 90/220/EEG (2), beslöts det att medgivande skulle ges för utsläppande av den produkten på marknaden.

| (2) | Den 3 augusti 1998 lämnade de franska myndigheterna ett sådant medgivande. Medgivandet omfattar all användning av produkten, dvs. import, bearbetning till livsmedels- och foderprodukter samt odling. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 augusti 1998 lämnade de franska myndigheterna ett sådant medgivande. Medgivandet omfattar all användning av produkten, dvs. import, bearbetning till livsmedels- och foderprodukter samt odling.

| (3) | Enligt artikel 35.1 i direktiv 2001/18/EG, viket ersatte rådets direktiv 90/220/EEG (3), ska de förfaranden som avser anmälningar om utsläppande av genetiskt modifierade organismer på marknaden som inte har slutförts senast den 17 oktober 2002 omfattas av bestämmelserna i direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 35.1 i direktiv 2001/18/EG, viket ersatte rådets direktiv 90/220/EEG (3), ska de förfaranden som avser anmälningar om utsläppande av genetiskt modifierade organismer på marknaden som inte har slutförts senast den 17 oktober 2002 omfattas av bestämmelserna i direktiv 2001/18/EG.

| (4) | Den 8 maj 2000 informerade Österrike kommissionen om sitt beslut att tillfälligt förbjuda användningen och försäljningen av Zea mays L. linje T25 för alla ändamål och motiverade detta i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 90/220/EEG. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 maj 2000 informerade Österrike kommissionen om sitt beslut att tillfälligt förbjuda användningen och försäljningen av Zea mays L. linje T25 för alla ändamål och motiverade detta i enlighet med artikel 16.1 i direktiv 90/220/EEG.

| (5) | Produkter som härrör från Zea mays L. linje T25 (stärkelse och alla stärkelsederivat, råolja och raffinerad olja, alla värmebehandlade eller jästa produkter som framställs av Zea mays L. linje T25 samt foder som framställs av Zea mays L. linje T25) är godkända enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (5). Sådan användning omfattas inte av den skyddsåtgärd som anmälts av Österrike. |
| --- | --- |

(5)

Produkter som härrör från Zea mays L. linje T25 (stärkelse och alla stärkelsederivat, råolja och raffinerad olja, alla värmebehandlade eller jästa produkter som framställs av Zea mays L. linje T25 samt foder som framställs av Zea mays L. linje T25) är godkända enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (5). Sådan användning omfattas inte av den skyddsåtgärd som anmälts av Österrike.

| (6) | Vetenskapliga kommittén för växter konstaterade den 20 juli 2001 att de uppgifter som överlämnats av Österrike inte utgjorde några nya, relevanta vetenskapliga belägg som inte redan beaktats i samband med den ursprungliga granskningen av ärendet och som skulle motivera en översyn av kommitténs ursprungliga yttrande om produkten. |
| --- | --- |

(6)

Vetenskapliga kommittén för växter konstaterade den 20 juli 2001 att de uppgifter som överlämnats av Österrike inte utgjorde några nya, relevanta vetenskapliga belägg som inte redan beaktats i samband med den ursprungliga granskningen av ärendet och som skulle motivera en översyn av kommitténs ursprungliga yttrande om produkten.

| (7) | Den 9 januari 2004 samt den 9 och den 17 februari 2004 överlämnade Österrike ytterligare uppgifter till kommissionen som stöd för sina nationella åtgärder beträffande majslinje T25. |
| --- | --- |

(7)

Den 9 januari 2004 samt den 9 och den 17 februari 2004 överlämnade Österrike ytterligare uppgifter till kommissionen som stöd för sina nationella åtgärder beträffande majslinje T25.

| (8) | I enlighet med artikel 28.1 i direktiv 2001/18/EG har kommissionen samrått med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad EFSA), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (6) och som ersätter de relevanta vetenskapliga kommittéerna. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 28.1 i direktiv 2001/18/EG har kommissionen samrått med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad EFSA), som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (6) och som ersätter de relevanta vetenskapliga kommittéerna.

| (9) | EFSA konstaterade den 8 juli 2004 (7) att de uppgifter som överlämnats av Österrike inte utgjorde några nya vetenskapliga belägg som var tillräckliga för att ogiltigförklara miljöriskbedömningen av majslinje T25 och därmed motivera ett förbud mot användning och försäljning av denna produkt i Österrike. |
| --- | --- |

(9)

EFSA konstaterade den 8 juli 2004 (7) att de uppgifter som överlämnats av Österrike inte utgjorde några nya vetenskapliga belägg som var tillräckliga för att ogiltigförklara miljöriskbedömningen av majslinje T25 och därmed motivera ett förbud mot användning och försäljning av denna produkt i Österrike.

| (10) | Eftersom det under rådande omständigheter inte fanns någon anledning att anse att produkten skulle utgöra en risk för människors hälsa eller för miljön överlämnade kommissionen den 29 november 2004, till den kommitté som inrättas enligt artikel 30 i direktiv 2001/18/EG, ett utkast till beslut, för bedömning enligt förfarandet i artikel 30.2, med innebörden att Österrike skulle upphäva sin tillfälliga skyddsåtgärd. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det under rådande omständigheter inte fanns någon anledning att anse att produkten skulle utgöra en risk för människors hälsa eller för miljön överlämnade kommissionen den 29 november 2004, till den kommitté som inrättas enligt artikel 30 i direktiv 2001/18/EG, ett utkast till beslut, för bedömning enligt förfarandet i artikel 30.2, med innebörden att Österrike skulle upphäva sin tillfälliga skyddsåtgärd.

| (11) | Kommittén avgav emellertid inget yttrande, och kommissionen överlämnade ett förslag till åtgärder till rådet i enlighet med artikel 5.4 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(11)

Kommittén avgav emellertid inget yttrande, och kommissionen överlämnade ett förslag till åtgärder till rådet i enlighet med artikel 5.4 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (12) | Den 24 juni 2005 avvisade rådet detta förslag med kvalificerad majoritet i enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(12)

Den 24 juni 2005 avvisade rådet detta förslag med kvalificerad majoritet i enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG.

| (13) | I sitt uttalande konstaterade rådet att det fortfarande råder en viss osäkerhet när det gäller de nationella skyddsåtgärderna på marknaden för den genetiskt modifierade majssorten T25 och uppmanade kommissionen att samla in mer fakta om den aktuella genetiskt modifierade organismen och att ytterligare utvärdera om de åtgärder som Österrike har vidtagit för att som en tillfällig försiktighetsåtgärd uppskjuta utsläppandet på marknaden av genetiskt modifierade organismer är motiverade, samt om tillståndet för sådana organismer fortfarande uppfyller säkerhetskraven i direktiv 2001/18/EG. |
| --- | --- |

(13)

I sitt uttalande konstaterade rådet att det fortfarande råder en viss osäkerhet när det gäller de nationella skyddsåtgärderna på marknaden för den genetiskt modifierade majssorten T25 och uppmanade kommissionen att samla in mer fakta om den aktuella genetiskt modifierade organismen och att ytterligare utvärdera om de åtgärder som Österrike har vidtagit för att som en tillfällig försiktighetsåtgärd uppskjuta utsläppandet på marknaden av genetiskt modifierade organismer är motiverade, samt om tillståndet för sådana organismer fortfarande uppfyller säkerhetskraven i direktiv 2001/18/EG.

| (14) | I november 2005 rådfrågades EFSA på nytt av kommissionen beträffande frågan om det fanns vetenskapliga skäl att tro att fortsatt utsläppande på marknaden av T25-majs i enlighet med villkoren i medgivandet sannolikt skulle ge upphov till skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön. EFSA ombads särskilt att beakta ytterligare vetenskapliga rön som blivit kända sedan det tidigare vetenskapliga yttrandet avgivits om säkerheten hos denna GMO. |
| --- | --- |

(14)

I november 2005 rådfrågades EFSA på nytt av kommissionen beträffande frågan om det fanns vetenskapliga skäl att tro att fortsatt utsläppande på marknaden av T25-majs i enlighet med villkoren i medgivandet sannolikt skulle ge upphov till skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön. EFSA ombads särskilt att beakta ytterligare vetenskapliga rön som blivit kända sedan det tidigare vetenskapliga yttrandet avgivits om säkerheten hos denna GMO.

| (15) | I sitt yttrande av den 29 mars 2006 (9) konstaterade EFSA att det inte finns någon anledning att tro att det fortsatta utsläppandet på marknaden av T25-majs i enlighet med villkoren i medgivandet sannolikt skulle ge upphov till skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön. |
| --- | --- |

(15)

I sitt yttrande av den 29 mars 2006 (9) konstaterade EFSA att det inte finns någon anledning att tro att det fortsatta utsläppandet på marknaden av T25-majs i enlighet med villkoren i medgivandet sannolikt skulle ge upphov till skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller på miljön.

| (16) | I enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG lämnade kommissionen ett förslag till rådet med en begäran om att Österrike skulle upphäva sin skyddsåtgärd. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG lämnade kommissionen ett förslag till rådet med en begäran om att Österrike skulle upphäva sin skyddsåtgärd.

| (17) | I enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG uttalade sig rådet (miljö) den 18 december 2006 med kvalificerad majoritet mot förslaget. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG uttalade sig rådet (miljö) den 18 december 2006 med kvalificerad majoritet mot förslaget.

| (18) | I sitt beslut hänvisade rådet till den miljöriskbedömning som nämns i direktiv 2001/18/EG och konstaterade att det är nödvändigt att mer systematiskt ta hänsyn till de olika jordbruksstrukturerna och regionala ekologiska särdragen i Europeiska unionen vid bedömningen av miljöriskerna med genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

(18)

I sitt beslut hänvisade rådet till den miljöriskbedömning som nämns i direktiv 2001/18/EG och konstaterade att det är nödvändigt att mer systematiskt ta hänsyn till de olika jordbruksstrukturerna och regionala ekologiska särdragen i Europeiska unionen vid bedömningen av miljöriskerna med genetiskt modifierade organismer.

| (19) | I enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG lade kommissionen fram ett ändrat förslag för att ta hänsyn till rådets beslut av den 18 december 2006, som endast berör miljöaspekterna hos den österrikiska skyddsåtgärden, dvs. odlingsaspekter. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG lade kommissionen fram ett ändrat förslag för att ta hänsyn till rådets beslut av den 18 december 2006, som endast berör miljöaspekterna hos den österrikiska skyddsåtgärden, dvs. odlingsaspekter.

| (20) | Österrike har påbörjat arbete för att samla in alla vetenskapliga belägg som är relevanta för dessa frågor och som enligt Österrike skulle motivera ett tillfälligt upprätthållande av skyddsåtgärden, i synnerhet med hänsyn till de olika jordbruksstrukturerna och regionala ekologiska särdragen enligt skäl 3 i ovannämnda rådsbeslut. I enlighet med artikel 23 i direktiv 2001/18/EG uppmanas Österrike att tillställa kommissionen alla vetenskapliga belägg som landet har samlat in samt alla nya riskbedömningar så snart de är avslutade samt informera alla medlemsstater om detta. |
| --- | --- |

(20)

Österrike har påbörjat arbete för att samla in alla vetenskapliga belägg som är relevanta för dessa frågor och som enligt Österrike skulle motivera ett tillfälligt upprätthållande av skyddsåtgärden, i synnerhet med hänsyn till de olika jordbruksstrukturerna och regionala ekologiska särdragen enligt skäl 3 i ovannämnda rådsbeslut. I enlighet med artikel 23 i direktiv 2001/18/EG uppmanas Österrike att tillställa kommissionen alla vetenskapliga belägg som landet har samlat in samt alla nya riskbedömningar så snart de är avslutade samt informera alla medlemsstater om detta.

| (21) | På grundval av Österrikes framställan och dess vetenskapliga bedömning kommer kommissionen att agera i enlighet med artikel 23 i direktiv 2001/18/EG beträffande dessa aspekter av den österrikiska åtgärden. |
| --- | --- |

(21)

På grundval av Österrikes framställan och dess vetenskapliga bedömning kommer kommissionen att agera i enlighet med artikel 23 i direktiv 2001/18/EG beträffande dessa aspekter av den österrikiska åtgärden.

| (22) | De säkerhetsaspekter som rör livsmedel och foder för Zea mays L. linje T25 och som omfattas av det medgivande som lämnats enligt direktiv 90/220/EEG (inbegripet import och bearbetning) är identiska över hela Europa och har utvärderats av EFSA, som drog slutsatsen att det är osannolikt att denna produkt skulle orsaka skadliga effekter på människors och djurs hälsa. |
| --- | --- |

(22)

De säkerhetsaspekter som rör livsmedel och foder för Zea mays L. linje T25 och som omfattas av det medgivande som lämnats enligt direktiv 90/220/EEG (inbegripet import och bearbetning) är identiska över hela Europa och har utvärderats av EFSA, som drog slutsatsen att det är osannolikt att denna produkt skulle orsaka skadliga effekter på människors och djurs hälsa.

| (23) | Kommissionens förslag tar hänsyn endast till livsmedels- och foderaspekter av det österrikiska förbudet, dvs. förbudet mot import och bearbetning av oförädlade kärnor som källmaterial för vidare bearbetning eller för direkt användning som livsmedel eller foder. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionens förslag tar hänsyn endast till livsmedels- och foderaspekter av det österrikiska förbudet, dvs. förbudet mot import och bearbetning av oförädlade kärnor som källmaterial för vidare bearbetning eller för direkt användning som livsmedel eller foder.

| (24) | Under dessa omständigheter bör Österrike upphäva sina skyddsåtgärder åtminstone med avseende på import och bearbetning till livsmedel och foder av Zea mays L. linje T25. |
| --- | --- |

(24)

Under dessa omständigheter bör Österrike upphäva sina skyddsåtgärder åtminstone med avseende på import och bearbetning till livsmedel och foder av Zea mays L. linje T25.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är inte förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 30 i direktiv 2001/18/EG, och kommissionen överlämnade därför ett förslag om dessa åtgärder till rådet. Eftersom rådet vid utgången av den period som fastställs i artikel 30.2 i direktiv 2001/18/EG varken hade antagit de föreslagna åtgärderna eller uttalat sig mot dem i enlighet med artikel 5.6 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, bör kommissionen anta åtgärderna. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är inte förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 30 i direktiv 2001/18/EG, och kommissionen överlämnade därför ett förslag om dessa åtgärder till rådet. Eftersom rådet vid utgången av den period som fastställs i artikel 30.2 i direktiv 2001/18/EG varken hade antagit de föreslagna åtgärderna eller uttalat sig mot dem i enlighet med artikel 5.6 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, bör kommissionen anta åtgärderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder som Österrike har vidtagit för att förbjuda import och bearbetning till livsmedels- och foderprodukter av Zea mays L. linje T25, för vilken ett medgivande för utsläppande på marknaden lämnats genom beslut 98/293/EG, kan inte motiveras enligt bestämmelserna i artikel 23 i direktiv 2001/18/EG.

Artikel 2

Österrike ska vidta erforderliga åtgärder för att upphäva förbudet mot import och bearbetning till livsmedels- och foderprodukter av Zea mays L. linje T25 senast 20 dagar efter anmälan av detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 7 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2008/27/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 45).

1

(2)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 30.

2

(3)  EGT L 117, 8.5.1990, s. 15. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/35/EG (EGT L 169, 27.6.1997, s. 72).

3

(4)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 298/2008 (EUT L 97, 9.4.2008, s. 64).

5

(6)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 202/2008 (EUT L 60, 5.3.2008, s. 17).

6

(7)  Yttrande från den vetenskapliga panelen för genetiskt modifierade organismer, avgett på begäran av kommissionen, angående Österrikes åberopande av artikel 23 i direktiv 2001/18/EG, EFSA Journal (2004) 78, s. 1–13.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

8

(9)  Yttrande från den vetenskapliga panelen för genetiskt modifierade organismer, avgett på begäran av kommissionen, angående genetiskt modifierade organismer (Bt176-majs, MON810-majs, T25-majs, Topas 19/2-raps och Ms1xRf1-raps) som omfattas av skyddsåtgärder enligt artikel 16 i direktiv 90/220/EEG, EFSA Journal (2006) 338, s. 1–15.

9

---

REKOMMENDATIONER

Kommissionen

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/34

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 30 maj 2008

om riskbegränsande åtgärder för ämnena trikloretylen, bensen och 2-metoxi-2-metylbutan (TAME)

[delgivet med nr K(2008) 2271]

(Text av betydelse för EES)

(2008/471/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

| (1) | Inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 har följande ämnen identifierats som prioriterade för riskbedömning i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 1179/94 (2) och (EG) nr 2364/2000 (3) för den första respektive fjärde förteckningen över prioriterade ämnen enligt förordning (EEG) nr 793/93:






  — | trikloretylen |
| --- | --- | --- |

(1)

Inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 har följande ämnen identifierats som prioriterade för riskbedömning i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 1179/94 (2) och (EG) nr 2364/2000 (3) för den första respektive fjärde förteckningen över prioriterade ämnen enligt förordning (EEG) nr 793/93:

—

trikloretylen

| — | bensen |
| --- | --- |

—

bensen

| — | 2-metoxi-2-metylbutan (TAME) |
| --- | --- |

—

2-metoxi-2-metylbutan (TAME)

| (2) | De rapporterande medlemsstater som utsetts i enlighet med dessa förordningar har genomfört de delar av riskbedömningen som avser effekter av ämnena i fråga på människa och miljö i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen i enlighet med förordning (EEG) nr 793/93 (4) samt föreslagit en strategi för riskbegränsning. |
| --- | --- |

(2)

De rapporterande medlemsstater som utsetts i enlighet med dessa förordningar har genomfört de delar av riskbedömningen som avser effekter av ämnena i fråga på människa och miljö i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen i enlighet med förordning (EEG) nr 793/93 (4) samt föreslagit en strategi för riskbegränsning.

| (3) | Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (SCTEE) och vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER) har rådfrågats och avgett yttranden om de rapporterande medlemsstaternas riskbedömningar. Yttrandena finns på de vetenskapliga kommittéernas hemsida. |
| --- | --- |

(3)

Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö (SCTEE) och vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER) har rådfrågats och avgett yttranden om de rapporterande medlemsstaternas riskbedömningar. Yttrandena finns på de vetenskapliga kommittéernas hemsida.

| (4) | Resultaten av riskbedömningen och ytterligare resultat från strategierna för att begränsa riskerna finns i kommissionens meddelande (5). |
| --- | --- |

(4)

Resultaten av riskbedömningen och ytterligare resultat från strategierna för att begränsa riskerna finns i kommissionens meddelande (5).

| (5) | På grundval av den bedömningen bör vissa riskbegränsande åtgärder rekommenderas för vissa ämnen. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av den bedömningen bör vissa riskbegränsande åtgärder rekommenderas för vissa ämnen.

| (6) | De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för arbetstagare bör behandlas inom ramen för arbetarskyddslagstiftningen, som bedöms vara ett lämpligt regelverk för att i tillräcklig utsträckning begränsa riskerna med de berörda ämnena. |
| --- | --- |

(6)

De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för arbetstagare bör behandlas inom ramen för arbetarskyddslagstiftningen, som bedöms vara ett lämpligt regelverk för att i tillräcklig utsträckning begränsa riskerna med de berörda ämnena.

| (7) | De riskbegränsande åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i förordning (EEG) nr 793/93. |
| --- | --- |

(7)

De riskbegränsande åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i förordning (EEG) nr 793/93.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

AVSNITT 1

TRIKLORETYLEN

(CAS-nr 79-01-6, Einecs-nr 201-167-4)

Riskbegränsande åtgärder för arbetstagare (1)

| 1. | Ett frivilligt avtal bör övervägas mellan European Chlorinated Solvents Association som företräder europeiska producenter av ämnet, deras distributörer och kunder, vilket innebär att försäljningen av ämnet begränsas till köpare som följer reglerna om säker användning av trikloretylen för metallrengöring. Enligt dessa regler får trikloretylen inte användas för metallrengöring annat än i slutna system, enligt definitionen i del 4 i Europastandard EN 12921, och en tredje part ska övervaka att reglerna följs. |
| --- | --- |

1.

Ett frivilligt avtal bör övervägas mellan European Chlorinated Solvents Association som företräder europeiska producenter av ämnet, deras distributörer och kunder, vilket innebär att försäljningen av ämnet begränsas till köpare som följer reglerna om säker användning av trikloretylen för metallrengöring. Enligt dessa regler får trikloretylen inte användas för metallrengöring annat än i slutna system, enligt definitionen i del 4 i Europastandard EN 12921, och en tredje part ska övervaka att reglerna följs.

AVSNITT 2

BENSEN

(CAS-nr 71-43-2, Einecs-nr 200-753-7)

Riskbegränsande åtgärder för miljön (2, 3, 4, 5)

| 2. | För att undanröja potentiella risker för industriavloppsreningsverk vid anläggningar för produktion eller bearbetning av bensen rekommenderas följande: De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna bör i de tillstånd som utfärdas enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG (6) (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) fastställa villkor, utsläppsgränsvärden eller likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder för bensen, för att kunna tillämpa bästa tillgängliga teknik (BAT), med hänsyn till anläggningarnas tekniska egenskaper, geografiska läge samt lokala miljöförhållanden. |
| --- | --- |

2.

För att undanröja potentiella risker för industriavloppsreningsverk vid anläggningar för produktion eller bearbetning av bensen rekommenderas följande: De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna bör i de tillstånd som utfärdas enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/1/EG (6) (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) fastställa villkor, utsläppsgränsvärden eller likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder för bensen, för att kunna tillämpa bästa tillgängliga teknik (BAT), med hänsyn till anläggningarnas tekniska egenskaper, geografiska läge samt lokala miljöförhållanden.

| 3. | Medlemsstaterna bör noga följa tillämpningen av bästa tillgängliga teknik för bensen och rapportera alla viktiga förändringar till kommissionen inom ramen för informationsutbytet om BAT. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna bör noga följa tillämpningen av bästa tillgängliga teknik för bensen och rapportera alla viktiga förändringar till kommissionen inom ramen för informationsutbytet om BAT.

| 4. | För att underlätta tillståndsgivning och kontroll enligt direktiv 2008/1/EG (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) bör bensen ingå i det pågående arbetet för att utarbeta vägledning om BAT. |
| --- | --- |

4.

För att underlätta tillståndsgivning och kontroll enligt direktiv 2008/1/EG (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) bör bensen ingå i det pågående arbetet för att utarbeta vägledning om BAT.

| 5. | Exponering av mikroorganismer i industriavloppsreningsverk bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga risker för mikroorganismer och miljö förväntas. |
| --- | --- |

5.

Exponering av mikroorganismer i industriavloppsreningsverk bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga risker för mikroorganismer och miljö förväntas.

AVSNITT 3

2-METOXI-2-METYLBUTAN (TAME)

(CAS-nr 994-05-8, Einecs-nr 213-611-4)

Riskbegränsande åtgärder för miljön (6–11)

| 6. | Förebyggande av alla antropogena utsläpp, inkl. TAME, till grundvatten är ett viktigt mål i gemenskapens gällande lagstiftning (7). Det rekommenderas därför att övervakningsprogram genomförs där så är lämpligt, för att möjliggöra tidig upptäckt av TAME-förorening av grundvatten. |
| --- | --- |

6.

Förebyggande av alla antropogena utsläpp, inkl. TAME, till grundvatten är ett viktigt mål i gemenskapens gällande lagstiftning (7). Det rekommenderas därför att övervakningsprogram genomförs där så är lämpligt, för att möjliggöra tidig upptäckt av TAME-förorening av grundvatten.

| 7. | Dessutom rekommenderas allmän användning av bästa tillgängliga teknik för konstruktion och drift av underjordiska lager och distributionsanläggningar för bensin. Här bör medlemsstaterna överväga att införa tvingande krav, särskilt för alla bensinstationer i områden med grundvattenbildning. |
| --- | --- |

7.

Dessutom rekommenderas allmän användning av bästa tillgängliga teknik för konstruktion och drift av underjordiska lager och distributionsanläggningar för bensin. Här bör medlemsstaterna överväga att införa tvingande krav, särskilt för alla bensinstationer i områden med grundvattenbildning.

| 8. | De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna bör i de tillstånd som utfärdas enligt direktiv 2008/1/EG fastställa villkor, utsläppsgränsvärden eller likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder för TAME, för att de berörda anläggningarna ska kunna tillämpa bästa möjliga teknik (BAT), med hänsyn till anläggningarnas tekniska egenskaper, geografiska läge samt lokala miljöförhållanden. |
| --- | --- |

8.

De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna bör i de tillstånd som utfärdas enligt direktiv 2008/1/EG fastställa villkor, utsläppsgränsvärden eller likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder för TAME, för att de berörda anläggningarna ska kunna tillämpa bästa möjliga teknik (BAT), med hänsyn till anläggningarnas tekniska egenskaper, geografiska läge samt lokala miljöförhållanden.

| 9. | Medlemsstaterna bör noga följa tillämpningen av bästa tillgängliga teknik för TAME och rapportera alla viktiga förändringar till kommissionen inom ramen för informationsutbytet om BAT. |
| --- | --- |

9.

Medlemsstaterna bör noga följa tillämpningen av bästa tillgängliga teknik för TAME och rapportera alla viktiga förändringar till kommissionen inom ramen för informationsutbytet om BAT.

| 10. | Lokala utsläpp i miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas. |
| --- | --- |

10.

Lokala utsläpp i miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas.

| 11. | De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för att skydda grundvattnet anses tillräckliga för att skydda människor från exponering via miljön. |
| --- | --- |

11.

De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för att skydda grundvattnet anses tillräckliga för att skydda människor från exponering via miljön.

AVSNITT 4

ADRESSATER

| 12. | Denna rekommendation riktar sig till alla branscher som importerar, framställer, transporterar, lagrar, använder i en beredning eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner ämnena, samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Denna rekommendation riktar sig till alla branscher som importerar, framställer, transporterar, lagrar, använder i en beredning eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner ämnena, samt till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 131, 26.5.1994, s. 3.

2

(3)  EGT L 273, 26.10.2000, s. 5.

3

(4)  EGT L 161, 29.6.1994, s. 3.

4

(5)  EUT C 157, 21.6.2008, s. 1.

5

(6)  EUT L 24, 29.1.2008, s. 8.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

7

---

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/37

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 30 maj 2008

om riskbegränsande åtgärder för ämnena 2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC), (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC) och hexaklorcyklopentadien

[delgivet med nr K(2008) 2316]

(Text av betydelse för EES)

(2008/472/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

| (1) | Inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 har följande ämnen identifierats som prioriterade för riskbedömning i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 143/97 (2) och (EG) nr 2364/2000 (3) för den tredje och fjärde förteckningen över prioriterade ämnen enligt förordning (EEG) nr 793/93:






  — | 2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC). |
| --- | --- | --- |

(1)

Inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 har följande ämnen identifierats som prioriterade för riskbedömning i enlighet med kommissionens förordningar (EG) nr 143/97 (2) och (EG) nr 2364/2000 (3) för den tredje och fjärde förteckningen över prioriterade ämnen enligt förordning (EEG) nr 793/93:

—

2,3-epoxipropyltrimetylammoniumklorid (EPTAC).

| — | (3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC). |
| --- | --- |

—

(3-kloro-2-hydroxipropyl)trimetylammoniumklorid (CHPTAC).

| — | hexaklorcyklopentadien. |
| --- | --- |

—

hexaklorcyklopentadien.

| (2) | De rapporterande medlemsstater som utsetts i enlighet med dessa förordningar har genomfört de delar av riskbedömningen som avser effekter av ämnena i fråga på människa och miljö i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen (4) samt föreslagit en strategi för riskbegränsning i enlighet med förordning (EEG) nr 793/93. |
| --- | --- |

(2)

De rapporterande medlemsstater som utsetts i enlighet med dessa förordningar har genomfört de delar av riskbedömningen som avser effekter av ämnena i fråga på människa och miljö i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen (4) samt föreslagit en strategi för riskbegränsning i enlighet med förordning (EEG) nr 793/93.

| (3) | Vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER) har rådfrågats och avgett yttranden om de rapporterande medlemsstaternas riskbedömningar. Yttrandena finns på den vetenskapliga kommitténs hemsida. |
| --- | --- |

(3)

Vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker (SCHER) har rådfrågats och avgett yttranden om de rapporterande medlemsstaternas riskbedömningar. Yttrandena finns på den vetenskapliga kommitténs hemsida.

| (4) | Resultaten av riskbedömningen och ytterligare resultat från strategierna för att begränsa riskerna finns i motsvarande meddelande från kommissionen (5). |
| --- | --- |

(4)

Resultaten av riskbedömningen och ytterligare resultat från strategierna för att begränsa riskerna finns i motsvarande meddelande från kommissionen (5).

| (5) | På grundval av den bedömningen bör vissa riskbegränsande åtgärder rekommenderas för vissa ämnen. För de ämnen som inte uttryckligen tas upp i förteckningarna ges inga rekommendationer till adressaterna för denna rekommendation. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av den bedömningen bör vissa riskbegränsande åtgärder rekommenderas för vissa ämnen. För de ämnen som inte uttryckligen tas upp i förteckningarna ges inga rekommendationer till adressaterna för denna rekommendation.

| (6) | De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för arbetstagare bör behandlas inom ramen för arbetarskyddslagstiftningen, som bedöms vara ett lämpligt regelverk för att i tillräcklig utsträckning begränsa riskerna med de berörda ämnena. |
| --- | --- |

(6)

De riskbegränsande åtgärder som rekommenderas för arbetstagare bör behandlas inom ramen för arbetarskyddslagstiftningen, som bedöms vara ett lämpligt regelverk för att i tillräcklig utsträckning begränsa riskerna med de berörda ämnena.

| (7) | De riskbegränsande åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i förordning (EEG) nr 793/93. |
| --- | --- |

(7)

De riskbegränsande åtgärder som föreslås i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i förordning (EEG) nr 793/93.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

AVSNITT 1

2,3-EPOXIPROPYLTRIMETYLAMMONIUMKLORID (EPTAC)

(CAS-nr 3033-77-0, Einecs-nr 221-221-0)

Riskbegränsande åtgärder för arbetstagare (1) och för miljön (2)

| 1. | Arbetsgivare som använder EPTAC i tillverkning och som medel för katjonisering av stärkelse bör uppmärksamma eventuella sektorsspecifika riktlinjer som tagits fram på nationell nivå på grundval av de praktiska, icke-bindande riktlinjer som kommissionen har utformat i enlighet med artikel 12.2 i rådets direktiv 98/24/EG (6) (om kemiska agenser). |
| --- | --- |

1.

Arbetsgivare som använder EPTAC i tillverkning och som medel för katjonisering av stärkelse bör uppmärksamma eventuella sektorsspecifika riktlinjer som tagits fram på nationell nivå på grundval av de praktiska, icke-bindande riktlinjer som kommissionen har utformat i enlighet med artikel 12.2 i rådets direktiv 98/24/EG (6) (om kemiska agenser).

| 2. | Lokala utsläpp av EPTAC till miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas. |
| --- | --- |

2.

Lokala utsläpp av EPTAC till miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas.

AVSNITT 2

(3-KLORO-2-HYDROXIPROPYL) TRIMETYLAMMONIUMKLORID (CHPTAC)

(CAS-nr 3327-22-8, Einecs-nr 222-048-3)

Riskbegränsande åtgärder för arbetstagare (3) och för miljön (4)

| 3. | Arbetsgivare som använder CHPTAC som medel för katjonisering av stärkelse bör uppmärksamma eventuella sektorsspecifika riktlinjer som tagits fram på nationell nivå på grundval av de praktiska, icke-bindande riktlinjer som kommissionen har utformat i enlighet med artikel 12.2 i direktiv 98/24/EG. |
| --- | --- |

3.

Arbetsgivare som använder CHPTAC som medel för katjonisering av stärkelse bör uppmärksamma eventuella sektorsspecifika riktlinjer som tagits fram på nationell nivå på grundval av de praktiska, icke-bindande riktlinjer som kommissionen har utformat i enlighet med artikel 12.2 i direktiv 98/24/EG.

| 4. | Lokala utsläpp av CHPTAC till miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas. |
| --- | --- |

4.

Lokala utsläpp av CHPTAC till miljön bör, där så behövs, begränsas genom nationella bestämmelser som innebär att inga miljörisker förväntas.

AVSNITT 3

ADRESSATER

| 5. | Denna rekommendation riktar sig till alla branscher som importerar, framställer, transporterar, lagrar, använder i en beredning eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner ämnena, samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Denna rekommendation riktar sig till alla branscher som importerar, framställer, transporterar, lagrar, använder i en beredning eller på annat sätt bearbetar, använder, bortskaffar eller återvinner ämnena, samt till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 25, 28.1.1997, s. 13.

2

(3)  EGT L 273, 26.10.2000, s. 5.

3

(4)  EGT L 161, 29.6.1994, s. 3.

4

(5)  EUT C 157, 21.6.2008, s. 10.

5

(6)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/30/EG (EUT L 165, 27.6.2007, s. 21).

6

---

| 21.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/39

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 5 juni 2008

om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag

[delgivet med nr K(2008) 2274]

(Text av betydelse för EES)

(2008/473/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (1) föreskrivs minimiharmonisering av lagstadgade revisionskrav. Enligt artikel 31 i det direktivet ska kommissionen lägga fram en rapport om följderna av de nationella ansvarsbestämmelserna för utförandet av lagstadgade revisioner på de europeiska kapitalmarknaderna och om försäkringsvillkoren för lagstadgade revisorer och revisionsföretag och, om den anser det lämpligt, utfärda rekommendationer. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (1) föreskrivs minimiharmonisering av lagstadgade revisionskrav. Enligt artikel 31 i det direktivet ska kommissionen lägga fram en rapport om följderna av de nationella ansvarsbestämmelserna för utförandet av lagstadgade revisioner på de europeiska kapitalmarknaderna och om försäkringsvillkoren för lagstadgade revisorer och revisionsföretag och, om den anser det lämpligt, utfärda rekommendationer.

| (2) | För att kapitalmarknader ska fungera smidigt krävs varaktig revisionskapacitet och en konkurrenskraftig marknad för revisionstjänster där det finns ett tillräckligt urval revisionsföretag som kan och är villiga att utföra lagstadgade revisioner av företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat. Den stadigt ökande volatiliteten i företagens börsvärden har dock gjort att risken för att ställas till ansvar har ökat betydligt samtidigt som tillgången till försäkringsskydd mot riskerna i samband med sådan revision har blivit mer och mer begränsad. |
| --- | --- |

(2)

För att kapitalmarknader ska fungera smidigt krävs varaktig revisionskapacitet och en konkurrenskraftig marknad för revisionstjänster där det finns ett tillräckligt urval revisionsföretag som kan och är villiga att utföra lagstadgade revisioner av företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat. Den stadigt ökande volatiliteten i företagens börsvärden har dock gjort att risken för att ställas till ansvar har ökat betydligt samtidigt som tillgången till försäkringsskydd mot riskerna i samband med sådan revision har blivit mer och mer begränsad.

| (3) | Eftersom obegränsat solidariskt ansvar kan avskräcka revisionsföretag och revisionsnätverk från att gå in på den internationella revisionsmarknaden för börsnoterade företag i gemenskapen, finns det små utsikter för att eventuella nya revisionsnätverk ska kunna utföra lagstadgade revisioner av sådana företag. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom obegränsat solidariskt ansvar kan avskräcka revisionsföretag och revisionsnätverk från att gå in på den internationella revisionsmarknaden för börsnoterade företag i gemenskapen, finns det små utsikter för att eventuella nya revisionsnätverk ska kunna utföra lagstadgade revisioner av sådana företag.

| (4) | Följaktligen bör ansvaret begränsas för revisorer och revisionsföretag, inklusive koncernrevisorer, som utför lagstadgade revisioner av börsnoterade företag. En begränsning av ansvaret är dock inte berättigad när det rör sig om en revisors avsiktliga åsidosättande av god revisionssed, och en begränsning bör därför inte gälla i sådana fall. En sådan begränsning bör heller inte inverka menligt på den skadelidande partens rätt till rimlig kompensation. |
| --- | --- |

(4)

Följaktligen bör ansvaret begränsas för revisorer och revisionsföretag, inklusive koncernrevisorer, som utför lagstadgade revisioner av börsnoterade företag. En begränsning av ansvaret är dock inte berättigad när det rör sig om en revisors avsiktliga åsidosättande av god revisionssed, och en begränsning bör därför inte gälla i sådana fall. En sådan begränsning bör heller inte inverka menligt på den skadelidande partens rätt till rimlig kompensation.

| (5) | Eftersom det råder stor skillnad mellan medlemsstaternas system för civilrättsligt ansvar är det i nuläget lämpligt att varje enskild medlemsstat själv kan välja den begränsningsmetod som den anser vara lämpligast för dess system för civilrättsligt ansvar. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det råder stor skillnad mellan medlemsstaternas system för civilrättsligt ansvar är det i nuläget lämpligt att varje enskild medlemsstat själv kan välja den begränsningsmetod som den anser vara lämpligast för dess system för civilrättsligt ansvar.

| (6) | Medlemsstaterna bör således i nationell lagstiftning kunna fastställa ett tak för revisorernas ansvar. Som alternativ bör medlemsstaterna i nationell lagstiftning kunna införa ett system med proportionellt ansvar där lagstadgade revisorer och revisionsföretag endast ansvarar för sin del i den skada som orsakats, utan att vara solidariskt ansvariga med andra parter. I medlemsstater där skadeståndsanspråk på lagstadgade revisorer endast kan ställas av det reviderade företaget och inte av enskilda aktieägare eller tredje part, bör medlemsstaterna även ha möjlighet att tillåta företaget, dess aktieägare och revisorn att fastställa begränsningen av revisorns ansvar, förutsatt att det finns lämpligt skydd för investerarnas rättigheter i det reviderade företaget. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör således i nationell lagstiftning kunna fastställa ett tak för revisorernas ansvar. Som alternativ bör medlemsstaterna i nationell lagstiftning kunna införa ett system med proportionellt ansvar där lagstadgade revisorer och revisionsföretag endast ansvarar för sin del i den skada som orsakats, utan att vara solidariskt ansvariga med andra parter. I medlemsstater där skadeståndsanspråk på lagstadgade revisorer endast kan ställas av det reviderade företaget och inte av enskilda aktieägare eller tredje part, bör medlemsstaterna även ha möjlighet att tillåta företaget, dess aktieägare och revisorn att fastställa begränsningen av revisorns ansvar, förutsatt att det finns lämpligt skydd för investerarnas rättigheter i det reviderade företaget.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Syfte

| 1. | Denna rekommendation gäller det civilrättliga ansvaret för revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av sammanställd redovisning eller årsbokslut för ett företag som är registrerat i en medlemsstat och vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

Denna rekommendation gäller det civilrättliga ansvaret för revisorer och revisionsföretag som utför lagstadgad revision av sammanställd redovisning eller årsbokslut för ett företag som är registrerat i en medlemsstat och vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en medlemsstat.

Ansvarsbegränsning

| 2. | Revisorers och revisionsföretags civilrättliga ansvar vid åsidosättande av god revisionssed bör begränsas, utom vid den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets avsiktliga åsidosättande av god revisionssed. |
| --- | --- |

2.

Revisorers och revisionsföretags civilrättliga ansvar vid åsidosättande av god revisionssed bör begränsas, utom vid den lagstadgade revisorns eller revisionsföretagets avsiktliga åsidosättande av god revisionssed.

| 3. | Ansvarsbegränsningen bör gälla gentemot det reviderade företaget och alla andra parter som enligt nationell lagstiftning har rätt att göra anspråk på kompensation. |
| --- | --- |

3.

Ansvarsbegränsningen bör gälla gentemot det reviderade företaget och alla andra parter som enligt nationell lagstiftning har rätt att göra anspråk på kompensation.

| 4. | En begränsning av det civilrättsliga ansvaret bör inte hindra skadelidande parter från att få rimlig kompensation. |
| --- | --- |

4.

En begränsning av det civilrättsliga ansvaret bör inte hindra skadelidande parter från att få rimlig kompensation.

Metoder för att begränsa ansvaret

| 5. | Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att begränsa ansvaret. För det ändamålet rekommenderas att särskilt en eller flera av följande metoder används:






  a) | Fastställande av ett maximibelopp eller en formel för beräkning av ett sådant belopp. |
| --- | --- | --- |

5.

Medlemsstaterna bör vidta åtgärder för att begränsa ansvaret. För det ändamålet rekommenderas att särskilt en eller flera av följande metoder används:

a)

Fastställande av ett maximibelopp eller en formel för beräkning av ett sådant belopp.

| b) | Fastställande av en rad principer enligt vilka en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag endast ansvarar för sin faktiska del i den förlust som vållats en skadelidande och således inte har solidariskt ansvar med andra som gjort sig skyldiga till överträdelser. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av en rad principer enligt vilka en lagstadgad revisor eller ett revisionsföretag endast ansvarar för sin faktiska del i den förlust som vållats en skadelidande och således inte har solidariskt ansvar med andra som gjort sig skyldiga till överträdelser.

| c) | Införande av en bestämmelse som tillåter ett företag som ska revideras och den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget att fastställa en begränsning av ansvaret i ett avtal. |
| --- | --- |

c)

Införande av en bestämmelse som tillåter ett företag som ska revideras och den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget att fastställa en begränsning av ansvaret i ett avtal.

| 6. | Om ansvaret begränsas i ett avtal enligt punkt 5 c bör medlemsstaterna se till att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Avtalet kan bli föremål för rättslig prövning. |
| --- | --- | --- |

6.

Om ansvaret begränsas i ett avtal enligt punkt 5 c bör medlemsstaterna se till att följande villkor är uppfyllda:

a)

Avtalet kan bli föremål för rättslig prövning.

| b) | Med hänsyn till det företag som ska revideras ska ansvarsbegränsningen beslutas kollektivt av de ledamöter av förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan som avses i artikel 50b i direktiv 78/660/EEG (2) eller, när det gäller en koncernrevision, i artikel 36a i direktiv 83/349/EEG (3) och beslutet ska godkännas av det reviderade företagets aktieägare. |
| --- | --- |

b)

Med hänsyn till det företag som ska revideras ska ansvarsbegränsningen beslutas kollektivt av de ledamöter av förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan som avses i artikel 50b i direktiv 78/660/EEG (2) eller, när det gäller en koncernrevision, i artikel 36a i direktiv 83/349/EEG (3) och beslutet ska godkännas av det reviderade företagets aktieägare.

| c) | Begränsningen och eventuella ändringar av den offentliggörs i noterna till det reviderade företagets redovisning. |
| --- | --- |

c)

Begränsningen och eventuella ändringar av den offentliggörs i noterna till det reviderade företagets redovisning.

| 7. | Före antagande av föreskrifter för tillämpning av någon av de metoder som avses i punkt 5 a, 5 b eller 5 c eller av någon annan ansvarsbegränsande metod som är förenlig med punkterna 2, 3 och 4 bör en medlemsstat beakta följderna för finansiella marknader och investerare och för villkoren för tillgång till marknaden för lagstadgad revision för börsnoterade företag samt följderna för revisionskvaliteten, möjligheten att försäkra sig mot risker och de företag som ska revideras. |
| --- | --- |

7.

Före antagande av föreskrifter för tillämpning av någon av de metoder som avses i punkt 5 a, 5 b eller 5 c eller av någon annan ansvarsbegränsande metod som är förenlig med punkterna 2, 3 och 4 bör en medlemsstat beakta följderna för finansiella marknader och investerare och för villkoren för tillgång till marknaden för lagstadgad revision för börsnoterade företag samt följderna för revisionskvaliteten, möjligheten att försäkra sig mot risker och de företag som ska revideras.

Uppföljning

| 8. | Medlemsstaterna uppmanas informera kommissionen om åtgärder som vidtagits med anledning av denna rekommendation senast den 5 juni 2010. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterna uppmanas informera kommissionen om åtgärder som vidtagits med anledning av denna rekommendation senast den 5 juni 2010.

Adressater

| 9. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87. Direktivet ändrat genom direktiv 2008/30/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 53).

1

(2)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 1).

2

(3)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 137).

3

---