# Uradni list L 280/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 280 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5724. september 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 280

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5724. september 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 994/2014 z dne 13. maja 2014 o spremembi prilog VIII in VIIIc k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009, Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter prilog II, III in VI k Uredbi (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 995/2014 z dne 18. septembra 2014 o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij II in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 996/2014 z dne 18. septembra 2014 o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij Vb, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 997/2014 z dne 19. septembra 2014 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah Unije in mednarodnih vodah območja V ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 998/2014 z dne 22. septembra 2014 o prepovedi ribolova na morsko ploščo v območjih VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 999/2014 z dne 23. septembra 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 | 19 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1000/2014 z dne 23. septembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 52 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 994/2014 z dne 13. maja 2014 o spremembi prilog VIII in VIIIc k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009, Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter prilog II, III in VI k Uredbi (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 995/2014 z dne 18. septembra 2014 o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij II in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

11

*

Uredba Komisije (EU) št. 996/2014 z dne 18. septembra 2014 o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij Vb, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 997/2014 z dne 19. septembra 2014 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah Unije in mednarodnih vodah območja V ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

15

*

Uredba Komisije (EU) št. 998/2014 z dne 22. septembra 2014 o prepovedi ribolova na morsko ploščo v območjih VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

17

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 999/2014 z dne 23. septembra 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

19

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1000/2014 z dne 23. septembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

52

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 994/2014

z dne 13. maja 2014

o spremembi prilog VIII in VIIIc k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009, Priloge I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter prilog II, III in VI k Uredbi (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) ter zlasti člena 136a(3) in člena 140a Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (2) ter zlasti člena 58(7) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (3) ter zlasti člena 6(3), člena 7(3) in člena 20(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 103n Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) so Španija, Luksemburg, Malta in Združeno kraljestvo do 1. avgusta 2013 sporočili svojo namero, da dokončno prenesejo del zneska ali celoten znesek, ki je na voljo za programe podpore za vinski sektor, iz Priloge Xb k navedeni uredbi, da bi povečali svoje nacionalne zgornje meje za neposredna plačila za leto zahtevka 2014 in naslednja leta. V skladu s tem je bila Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 929/2013 (5). Ti dokončni prenosi se morajo odražati v prilogah II in III k Uredbi (EU) št. 1307/2013. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 103n Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) so Španija, Luksemburg, Malta in Združeno kraljestvo do 1. avgusta 2013 sporočili svojo namero, da dokončno prenesejo del zneska ali celoten znesek, ki je na voljo za programe podpore za vinski sektor, iz Priloge Xb k navedeni uredbi, da bi povečali svoje nacionalne zgornje meje za neposredna plačila za leto zahtevka 2014 in naslednja leta. V skladu s tem je bila Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 929/2013 (5). Ti dokončni prenosi se morajo odražati v prilogah II in III k Uredbi (EU) št. 1307/2013.

| (2) | V skladu s členom 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 in členom 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so Francija, Latvija in Združeno kraljestvo Komisijo do 31. decembra 2013 obvestili o svoji odločitvi, da določen odstotek svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta od 2014 do 2019 prenesejo v programe za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. V skladu s členom 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in členom 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so Hrvaška, Malta, Poljska in Slovaška Komisijo do 31. decembra 2013 obvestile o svoji odločitvi, da v neposredna plačila prenesejo določen odstotek zneska, dodeljenega podpori za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, za obdobje od 2015 do 2020, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. Prilogi VIII in VIIIc k Uredbi (ES) št. 73/2009, Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 ter prilogi II in III k Uredbi (EU) št. 1307/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 in členom 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so Francija, Latvija in Združeno kraljestvo Komisijo do 31. decembra 2013 obvestili o svoji odločitvi, da določen odstotek svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarska leta od 2014 do 2019 prenesejo v programe za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. V skladu s členom 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 in členom 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so Hrvaška, Malta, Poljska in Slovaška Komisijo do 31. decembra 2013 obvestile o svoji odločitvi, da v neposredna plačila prenesejo določen odstotek zneska, dodeljenega podpori za ukrepe v okviru programov za razvoj podeželja, ki se financirajo v okviru EKSRP, za obdobje od 2015 do 2020, kot določa Uredba (EU) št. 1305/2013. Prilogi VIII in VIIIc k Uredbi (ES) št. 73/2009, Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 ter prilogi II in III k Uredbi (EU) št. 1307/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | V skladu s členom 57a(9) Uredbe (ES) št. 73/2009 je Hrvaška Komisijo do 31. januarja 2014 obvestila o površini zemljišč, s katerih so bile odstranjene mine in so se znova uporabljala za kmetijske dejavnosti v letu 2013. Obvestilo je vključevalo tudi podatek o ustreznih proračunskih sredstvih za leto zahtevka 2014 in naslednja leta. Poleg tega je v skladu z navedenim členom Hrvaška Komisijo obvestila o površini zemljišč, s katerih so bile odstranjene mine in ki so jih kmetje prijavili v zahtevkih za pomoč za leto zahtevka 2013 ter so se znova uporabljala za kmetijske dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2012. V skladu s tem je bila Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 929/2013. Na podlagi razporeda povečanj iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1307/2013 bi bilo treba priloge II, III in VI k navedeni uredbi ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 57a(9) Uredbe (ES) št. 73/2009 je Hrvaška Komisijo do 31. januarja 2014 obvestila o površini zemljišč, s katerih so bile odstranjene mine in so se znova uporabljala za kmetijske dejavnosti v letu 2013. Obvestilo je vključevalo tudi podatek o ustreznih proračunskih sredstvih za leto zahtevka 2014 in naslednja leta. Poleg tega je v skladu z navedenim členom Hrvaška Komisijo obvestila o površini zemljišč, s katerih so bile odstranjene mine in ki so jih kmetje prijavili v zahtevkih za pomoč za leto zahtevka 2013 ter so se znova uporabljala za kmetijske dejavnosti v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2012. V skladu s tem je bila Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 73/2009 spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 929/2013. Na podlagi razporeda povečanj iz člena 17 Uredbe (EU) št. 1307/2013 bi bilo treba priloge II, III in VI k navedeni uredbi ustrezno spremeniti.

| (4) | Letni razdelitvi podpore Unije za razvoj podeželja bi bilo treba dodati znesek za proračunsko leto 2014, ki je posledica prostovoljne prilagoditve neposrednih plačil v koledarskem letu 2013 v Združenem kraljestvu na podlagi člena 10b Uredbe (ES) št. 73/2009, zneske, ki so posledica uporabe členov 136 in 136b navedene uredbe za proračunski leti 2014 in 2015, ter zneske, ki so posledica uporabe člena 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Letni razdelitvi podpore Unije za razvoj podeželja bi bilo treba dodati znesek za proračunsko leto 2014, ki je posledica prostovoljne prilagoditve neposrednih plačil v koledarskem letu 2013 v Združenem kraljestvu na podlagi člena 10b Uredbe (ES) št. 73/2009, zneske, ki so posledica uporabe členov 136 in 136b navedene uredbe za proračunski leti 2014 in 2015, ter zneske, ki so posledica uporabe člena 66(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Uredba (EU) št. 1307/2013 se uporablja šele od 1. januarja 2015. Spremembe navedene uredbe bi se zato morale uporabljati od istega datuma – |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 1307/2013 se uporablja šele od 1. januarja 2015. Spremembe navedene uredbe bi se zato morale uporabljati od istega datuma –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi VIII in VIIIc k Uredbi (ES) št. 73/2009 se spremenita v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Priloga I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Priloge II, III in VI k Uredbi (EU) št. 1307/2013 se spremenijo v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3 se uporablja od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

2

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 608.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 929/2013 z dne 26. septembra 2013 o spremembi Priloge VIII k Uredbi Sveta (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike (UL L 255, 27.9.2013, str. 5).

5

---

PRILOGA I

Prilogi VIII in VIIIc k Uredbi (ES) št. 73/2009 se spremenita:

| 1. | Priloga VIII se spremeni:






  (a) | v razpredelnici 1 se stolpec za leto 2014 nadomesti z naslednjim:






  Država članica | „2014 |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 544 047 |
| Danska | 926 075 |
| Nemčija | 5 178 178 |
| Grčija | 2 047 187 |
| Španija | 4 833 647 |
| Francija | 7 358 751 |
| Irska | 1 216 547 |
| Italija | 3 953 394 |
| Luksemburg | 33 662 |
| Nizozemska | 793 319 |
| Avstrija | 693 716 |
| Portugalska | 557 667 |
| Finska | 523 247 |
| Švedska | 696 487 |
| Združeno kraljestvo | 3 166 774“ |

1.

Priloga VIII se spremeni:

(a)

v razpredelnici 1 se stolpec za leto 2014 nadomesti z naslednjim:

Država članica

„2014

Belgija

544 047

Danska

926 075

Nemčija

5 178 178

Grčija

2 047 187

Španija

4 833 647

Francija

7 358 751

Irska

1 216 547

Italija

3 953 394

Luksemburg

33 662

Nizozemska

793 319

Avstrija

693 716

Portugalska

557 667

Finska

523 247

Švedska

696 487

Združeno kraljestvo

3 166 774“

| (b) | v razpredelnici 2 se stolpec za leto 2014 nadomesti z naslednjim:






  Država članica | „2014 |
| --- | --- | --- |
| Bolgarija | 642 103 |
| Češka | 875 305 |
| Estonija | 110 018 |
| Hrvaška | 164 005 |
| Ciper | 51 344 |
| Latvija | 156 279 |
| Litva | 393 226 |
| Madžarska | 1 272 786 |
| Malta | 5 240 |
| Poljska | 3 361 883 |
| Romunija | 1 428 531 |
| Slovenija | 138 980 |
| Slovaška | 435 115“ |
| (*) | Zgornje meje so izračunane ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 121. |

(b)

v razpredelnici 2 se stolpec za leto 2014 nadomesti z naslednjim:

Država članica

„2014

Bolgarija

642 103

Češka

875 305

Estonija

110 018

Hrvaška

164 005

Ciper

51 344

Latvija

156 279

Litva

393 226

Madžarska

1 272 786

Malta

5 240

Poljska

3 361 883

Romunija

1 428 531

Slovenija

138 980

Slovaška

435 115“

(*)

Zgornje meje so izračunane ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 121.

| (c) | v razpredelnici 3 se stolpec za leto 2014 nadomesti z naslednjim:






  Država članica | „2014 |
| --- | --- | --- |
| Hrvaška | 164 005“ |
| (*) | Zgornje meje so izračunane ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 121. |

(c)

v razpredelnici 3 se stolpec za leto 2014 nadomesti z naslednjim:

Država članica

„2014

Hrvaška

164 005“

(*)

Zgornje meje so izračunane ob upoštevanju razporeda povečanj iz člena 121.

| 2. | Priloga VIIIc se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA VIIIc
  Nacionalne zgornje meje iz člena 72a(6) in člena 125a(5)






  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 505 266 |
| Bolgarija | 796 292 |
| Češka | 872 809 |
| Danska | 880 384 |
| Nemčija | 5 018 395 |
| Estonija | 169 366 |
| Irska | 1 211 066 |
| Grčija | 1 931 177 |
| Španija | 4 893 433 |
| Francija | 7 189 541 |
| Hrvaška | 316 245 |
| Italija | 3 704 337 |
| Ciper | 48 643 |
| Latvija | 280 154 |
| Litva | 517 028 |
| Luksemburg | 33 432 |
| Madžarska | 1 269 158 |
| Malta | 5 244 |
| Nizozemska | 732 370 |
| Avstrija | 691 738 |
| Poljska | 3 450 512 |
| Portugalska | 599 355 |
| Romunija | 1 903 195 |
| Slovenija | 134 278 |
| Slovaška | 451 659 |
| Finska | 524 631 |
| Švedska | 699 768 |
| Združeno kraljestvo | 3 205 243“ |

2.

Priloga VIIIc se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VIIIc

Nacionalne zgornje meje iz člena 72a(6) in člena 125a(5)

(v tisoč EUR)

Belgija

505 266

Bolgarija

796 292

Češka

872 809

Danska

880 384

Nemčija

5 018 395

Estonija

169 366

Irska

1 211 066

Grčija

1 931 177

Španija

4 893 433

Francija

7 189 541

Hrvaška

316 245

Italija

3 704 337

Ciper

48 643

Latvija

280 154

Litva

517 028

Luksemburg

33 432

Madžarska

1 269 158

Malta

5 244

Nizozemska

732 370

Avstrija

691 738

Poljska

3 450 512

Portugalska

599 355

Romunija

1 903 195

Slovenija

134 278

Slovaška

451 659

Finska

524 631

Švedska

699 768

Združeno kraljestvo

3 205 243“

---

PRILOGA II

Priloga I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

RAZDELITEV PODPORE UNIJE ZA RAZVOJ PODEŽELJA (2014–2020)

| (trenutne cene v EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | SKUPAJ 2014–2020 |
| Belgija | 78 342 401 | 78 499 837 | 78 660 375 | 78 824 076 | 78 991 202 | 79 158 713 | 79 314 155 | 551 790 759 |
| Bolgarija | 335 499 038 | 335 057 822 | 334 607 538 | 334 147 994 | 333 680 052 | 333 187 306 | 332 604 216 | 2 338 783 966 |
| Češka | 314 349 445 | 312 969 048 | 311 560 782 | 310 124 078 | 308 659 490 | 307 149 050 | 305 522 103 | 2 170 333 996 |
| Danska | 90 287 658 | 90 168 920 | 90 047 742 | 89 924 072 | 89 798 142 | 89 665 537 | 89 508 619 | 629 400 690 |
| Nemčija | 1 221 378 847 | 1 219 851 936 | 1 175 693 642 | 1 174 103 302 | 1 172 483 899 | 1 170 778 658 | 1 168 760 766 | 8 303 051 050 |
| Estonija | 103 626 144 | 103 651 030 | 103 676 345 | 103 702 093 | 103 728 583 | 103 751 180 | 103 751 183 | 725 886 558 |
| Irska | 313 148 955 | 313 059 463 | 312 967 965 | 312 874 411 | 312 779 690 | 312 669 355 | 312 485 314 | 2 189 985 153 |
| Grčija | 605 051 830 | 604 533 693 | 604 004 906 | 603 465 245 | 602 915 722 | 602 337 071 | 601 652 326 | 4 223 960 793 |
| Španija | 1 187 488 617 | 1 186 425 595 | 1 185 344 141 | 1 184 244 005 | 1 183 112 678 | 1 182 137 718 | 1 182 076 067 | 8 290 828 821 |
| Francija | 1 404 875 907 | 1 635 877 165 | 1 663 306 545 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 671 324 729 | 1 675 377 983 | 11 384 844 249 |
| Hrvaška | 332 167 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Italija | 1 480 213 402 | 1 483 373 476 | 1 486 595 990 | 1 489 882 162 | 1 493 236 530 | 1 496 609 799 | 1 499 799 408 | 10 429 710 767 |
| Ciper | 18 895 839 | 18 893 552 | 18 891 207 | 18 888 801 | 18 886 389 | 18 883 108 | 18 875 481 | 132 214 377 |
| Latvija | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 001 059 | 155 030 289 | 157 056 528 | 159 093 589 | 161 099 517 | 1 074 576 782 |
| Litva | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 230 483 599 | 230 443 386 | 1 613 088 240 |
| Luksemburg | 14 226 474 | 14 272 231 | 14 318 896 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Madžarska | 495 668 727 | 495 016 871 | 494 351 618 | 493 672 684 | 492 981 342 | 492 253 356 | 491 391 895 | 3 455 336 493 |
| Malta | 13 880 143 | 13 965 035 | 13 938 619 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Nizozemska | 87 118 078 | 87 003 509 | 86 886 585 | 86 767 256 | 86 645 747 | 86 517 797 | 86 366 388 | 607 305 360 |
| Avstrija | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poljska | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 174 010 059 | 1 172 398 238 | 1 170 756 130 | 1 169 026 987 | 1 166 981 202 | 8 598 280 814 |
| Portugalska | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 775 888 | 579 674 001 | 580 591 241 | 581 504 133 | 582 317 022 | 4 057 788 374 |
| Romunija | 1 149 848 554 | 1 148 336 385 | 1 146 793 135 | 1 145 218 149 | 1 143 614 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 015 663 402 |
| Slovenija | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovaška | 271 154 575 | 213 101 979 | 212 815 053 | 212 522 644 | 212 225 447 | 211 912 203 | 211 540 943 | 1 545 272 844 |
| Finska | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Švedska | 257 858 535 | 258 014 757 | 249 173 940 | 249 336 135 | 249 502 108 | 249 660 989 | 249 768 786 | 1 763 315 250 |
| Združeno kraljestvo | 667 773 873 | 752 322 030 | 752 139 156 | 751 939 938 | 751 702 511 | 751 876 113 | 752 375 870 | 5 180 129 491 |
| Skupaj EU-28 | 13 970 049 060 | 13 796 873 677 | 13 773 017 488 | 13 775 753 697 | 13 778 486 509 | 13 781 886 137 | 13 785 415 797 | 96 661 482 365 |
| |
| Tehnična pomoč | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Skupaj | 14 004 179 759 | 13 831 005 654 | 13 807 150 767 | 13 809 888 305 | 13 812 622 473 | 13 816 023 483 | 13 819 554 553 | 96 900 424 994“ |

(trenutne cene v EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

SKUPAJ 2014–2020

Belgija

78 342 401

78 499 837

78 660 375

78 824 076

78 991 202

79 158 713

79 314 155

551 790 759

Bolgarija

335 499 038

335 057 822

334 607 538

334 147 994

333 680 052

333 187 306

332 604 216

2 338 783 966

Češka

314 349 445

312 969 048

311 560 782

310 124 078

308 659 490

307 149 050

305 522 103

2 170 333 996

Danska

90 287 658

90 168 920

90 047 742

89 924 072

89 798 142

89 665 537

89 508 619

629 400 690

Nemčija

1 221 378 847

1 219 851 936

1 175 693 642

1 174 103 302

1 172 483 899

1 170 778 658

1 168 760 766

8 303 051 050

Estonija

103 626 144

103 651 030

103 676 345

103 702 093

103 728 583

103 751 180

103 751 183

725 886 558

Irska

313 148 955

313 059 463

312 967 965

312 874 411

312 779 690

312 669 355

312 485 314

2 189 985 153

Grčija

605 051 830

604 533 693

604 004 906

603 465 245

602 915 722

602 337 071

601 652 326

4 223 960 793

Španija

1 187 488 617

1 186 425 595

1 185 344 141

1 184 244 005

1 183 112 678

1 182 137 718

1 182 076 067

8 290 828 821

Francija

1 404 875 907

1 635 877 165

1 663 306 545

1 665 777 592

1 668 304 328

1 671 324 729

1 675 377 983

11 384 844 249

Hrvaška

332 167 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Italija

1 480 213 402

1 483 373 476

1 486 595 990

1 489 882 162

1 493 236 530

1 496 609 799

1 499 799 408

10 429 710 767

Ciper

18 895 839

18 893 552

18 891 207

18 888 801

18 886 389

18 883 108

18 875 481

132 214 377

Latvija

138 327 376

150 968 424

153 001 059

155 030 289

157 056 528

159 093 589

161 099 517

1 074 576 782

Litva

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

230 483 599

230 443 386

1 613 088 240

Luksemburg

14 226 474

14 272 231

14 318 896

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Madžarska

495 668 727

495 016 871

494 351 618

493 672 684

492 981 342

492 253 356

491 391 895

3 455 336 493

Malta

13 880 143

13 965 035

13 938 619

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Nizozemska

87 118 078

87 003 509

86 886 585

86 767 256

86 645 747

86 517 797

86 366 388

607 305 360

Avstrija

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poljska

1 569 517 638

1 175 590 560

1 174 010 059

1 172 398 238

1 170 756 130

1 169 026 987

1 166 981 202

8 598 280 814

Portugalska

577 031 070

577 895 019

578 775 888

579 674 001

580 591 241

581 504 133

582 317 022

4 057 788 374

Romunija

1 149 848 554

1 148 336 385

1 146 793 135

1 145 218 149

1 143 614 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 015 663 402

Slovenija

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovaška

271 154 575

213 101 979

212 815 053

212 522 644

212 225 447

211 912 203

211 540 943

1 545 272 844

Finska

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Švedska

257 858 535

258 014 757

249 173 940

249 336 135

249 502 108

249 660 989

249 768 786

1 763 315 250

Združeno kraljestvo

667 773 873

752 322 030

752 139 156

751 939 938

751 702 511

751 876 113

752 375 870

5 180 129 491

Skupaj EU-28

13 970 049 060

13 796 873 677

13 773 017 488

13 775 753 697

13 778 486 509

13 781 886 137

13 785 415 797

96 661 482 365

Tehnična pomoč

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Skupaj

14 004 179 759

13 831 005 654

13 807 150 767

13 809 888 305

13 812 622 473

13 816 023 483

13 819 554 553

96 900 424 994“

---

PRILOGA III

Priloge II, III in VI k Uredbi (EU) št. 1307/2013 se spremenijo:

| 1. | Prilogi II in III se nadomestita z naslednjim:„
  PRILOGA II
  Nacionalne zgornje meje iz člena 6











  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Koledarsko leto | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgija | 536 076 | 528 124 | 520 170 | 512 718 | 505 266 | 505 266 |
| Bolgarija | 721 251 | 792 449 | 793 226 | 794 759 | 796 292 | 796 292 |
| Češka | 874 484 | 873 671 | 872 830 | 872 819 | 872 809 | 872 809 |
| Danska | 916 580 | 907 108 | 897 625 | 889 004 | 880 384 | 880 384 |
| Nemčija | 5 144 264 | 5 110 446 | 5 076 522 | 5 047 458 | 5 018 395 | 5 018 395 |
| Estonija | 121 870 | 133 701 | 145 504 | 157 435 | 169 366 | 169 366 |
| Irska | 1 215 003 | 1 213 470 | 1 211 899 | 1 211 482 | 1 211 066 | 1 211 066 |
| Grčija | 2 023 122 | 1 999 116 | 1 975 083 | 1 953 129 | 1 931 177 | 1 931 177 |
| Španija | 4 842 658 | 4 851 682 | 4 866 665 | 4 880 049 | 4 893 433 | 4 893 433 |
| Francija | 7 302 140 | 7 270 670 | 7 239 017 | 7 214 279 | 7 189 541 | 7 437 200 |
| Hrvaška (1) | 183 035 | 202 065 | 240 125 | 278 185 | 316 245 | 304 479 |
| Italija | 3 902 039 | 3 850 805 | 3 799 540 | 3 751 937 | 3 704 337 | 3 704 337 |
| Ciper | 50 784 | 50 225 | 49 666 | 49 155 | 48 643 | 48 643 |
| Latvija | 181 044 | 205 764 | 230 431 | 255 292 | 280 154 | 302 754 |
| Litva | 417 890 | 442 510 | 467 070 | 492 049 | 517 028 | 517 028 |
| Luksemburg | 33 604 | 33 546 | 33 487 | 33 460 | 33 432 | 33 432 |
| Madžarska | 1 271 593 | 1 270 410 | 1 269 187 | 1 269 172 | 1 269 158 | 1 269 158 |
| Malta | 5 241 | 5 241 | 5 242 | 5 243 | 5 244 | 4 690 |
| Nizozemska | 780 815 | 768 340 | 755 862 | 744 116 | 732 370 | 732 370 |
| Avstrija | 693 065 | 692 421 | 691 754 | 691 746 | 691 738 | 691 738 |
| Poljska | 3 378 604 | 3 395 300 | 3 411 854 | 3 431 236 | 3 450 512 | 3 061 518 |
| Portugalska | 565 816 | 573 954 | 582 057 | 590 706 | 599 355 | 599 355 |
| Romunija | 1 629 889 | 1 813 795 | 1 842 446 | 1 872 821 | 1 903 195 | 1 903 195 |
| Slovenija | 137 987 | 136 997 | 136 003 | 135 141 | 134 278 | 134 278 |
| Slovaška | 438 299 | 441 478 | 444 636 | 448 155 | 451 659 | 394 385 |
| Finska | 523 333 | 523 422 | 523 493 | 524 062 | 524 631 | 524 631 |
| Švedska | 696 890 | 697 295 | 697 678 | 698 723 | 699 768 | 699 768 |
| Združeno kraljestvo | 3 173 324 | 3 179 880 | 3 186 319 | 3 195 781 | 3 205 243 | 3 591 683 |

1.

Prilogi II in III se nadomestita z naslednjim:

PRILOGA II

Nacionalne zgornje meje iz člena 6

(v tisoč EUR)

Koledarsko leto

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgija

536 076

528 124

520 170

512 718

505 266

505 266

Bolgarija

721 251

792 449

793 226

794 759

796 292

796 292

Češka

874 484

873 671

872 830

872 819

872 809

872 809

Danska

916 580

907 108

897 625

889 004

880 384

880 384

Nemčija

5 144 264

5 110 446

5 076 522

5 047 458

5 018 395

5 018 395

Estonija

121 870

133 701

145 504

157 435

169 366

169 366

Irska

1 215 003

1 213 470

1 211 899

1 211 482

1 211 066

1 211 066

Grčija

2 023 122

1 999 116

1 975 083

1 953 129

1 931 177

1 931 177

Španija

4 842 658

4 851 682

4 866 665

4 880 049

4 893 433

4 893 433

Francija

7 302 140

7 270 670

7 239 017

7 214 279

7 189 541

7 437 200

Hrvaška (1)

183 035

202 065

240 125

278 185

316 245

304 479

Italija

3 902 039

3 850 805

3 799 540

3 751 937

3 704 337

3 704 337

Ciper

50 784

50 225

49 666

49 155

48 643

48 643

Latvija

181 044

205 764

230 431

255 292

280 154

302 754

Litva

417 890

442 510

467 070

492 049

517 028

517 028

Luksemburg

33 604

33 546

33 487

33 460

33 432

33 432

Madžarska

1 271 593

1 270 410

1 269 187

1 269 172

1 269 158

1 269 158

Malta

5 241

5 241

5 242

5 243

5 244

4 690

Nizozemska

780 815

768 340

755 862

744 116

732 370

732 370

Avstrija

693 065

692 421

691 754

691 746

691 738

691 738

Poljska

3 378 604

3 395 300

3 411 854

3 431 236

3 450 512

3 061 518

Portugalska

565 816

573 954

582 057

590 706

599 355

599 355

Romunija

1 629 889

1 813 795

1 842 446

1 872 821

1 903 195

1 903 195

Slovenija

137 987

136 997

136 003

135 141

134 278

134 278

Slovaška

438 299

441 478

444 636

448 155

451 659

394 385

Finska

523 333

523 422

523 493

524 062

524 631

524 631

Švedska

696 890

697 295

697 678

698 723

699 768

699 768

Združeno kraljestvo

3 173 324

3 179 880

3 186 319

3 195 781

3 205 243

3 591 683

PRILOGA III

Neto zgornje meje iz člena 7

| (v milijon EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgija | 536,1 | 528,1 | 520,2 | 512,7 | 505,3 | 505,3 |
| Bolgarija | 723,6 | 795,1 | 795,8 | 797,4 | 798,9 | 798,9 |
| Češka | 874,5 | 873,7 | 872,8 | 872,8 | 872,8 | 872,8 |
| Danska | 916,6 | 907,1 | 897,6 | 889,0 | 880,4 | 880,4 |
| Nemčija | 5 144,3 | 5 110,4 | 5 076,5 | 5 047,5 | 5 018,4 | 5 018,4 |
| Estonija | 121,9 | 133,7 | 145,5 | 157,4 | 169,4 | 169,4 |
| Irska | 1 215,0 | 1 213,5 | 1 211,9 | 1 211,5 | 1 211,1 | 1 211,1 |
| Grčija | 2 211,0 | 2 187,0 | 2 162,9 | 2 141,0 | 2 119,0 | 2 119,0 |
| Španija | 4 903,6 | 4 912,6 | 4 927,6 | 4 941,0 | 4 954,4 | 4 954,4 |
| Francija | 7 302,1 | 7 270,7 | 7 239,0 | 7 214,3 | 7 189,5 | 7 437,2 |
| Hrvaška (2) | 183,0 | 202,1 | 240,1 | 278,2 | 316,2 | 304,5 |
| Italija | 3 902,0 | 3 850,8 | 3 799,5 | 3 751,9 | 3 704,3 | 3 704,3 |
| Ciper | 50,8 | 50,2 | 49,7 | 49,2 | 48,6 | 48,6 |
| Latvija | 181,0 | 205,8 | 230,4 | 255,3 | 280,2 | 302,8 |
| Litva | 417,9 | 442,5 | 467,1 | 492,0 | 517,0 | 517,0 |
| Luksemburg | 33,6 | 33,5 | 33,5 | 33,5 | 33,4 | 33,4 |
| Madžarska | 1 271,6 | 1 270,4 | 1 269,2 | 1 269,2 | 1 269,2 | 1 269,2 |
| Malta | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 4,7 |
| Nizozemska | 780,8 | 768,3 | 755,9 | 744,1 | 732,4 | 732,4 |
| Avstrija | 693,1 | 692,4 | 691,8 | 691,7 | 691,7 | 691,7 |
| Poljska | 3 378,6 | 3 395,3 | 3 411,9 | 3 431,2 | 3 450,5 | 3 061,5 |
| Portugalska | 566,0 | 574,1 | 582,2 | 590,9 | 599,5 | 599,5 |
| Romunija | 1 629,9 | 1 813,8 | 1 842,4 | 1 872,8 | 1 903,2 | 1 903,2 |
| Slovenija | 138,0 | 137,0 | 136,0 | 135,1 | 134,3 | 134,3 |
| Slovaška | 438,3 | 441,5 | 444,6 | 448,2 | 451,7 | 394,4 |
| Finska | 523,3 | 523,4 | 523,5 | 524,1 | 524,6 | 524,6 |
| Švedska | 696,9 | 697,3 | 697,7 | 698,7 | 699,8 | 699,8 |
| Združeno kraljestvo | 3 173,3 | 3 179,9 | 3 186,3 | 3 195,8 | 3 205,2 | 3 591,7 |

(v milijon EUR)

Koledarsko leto

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgija

536,1

528,1

520,2

512,7

505,3

505,3

Bolgarija

723,6

795,1

795,8

797,4

798,9

798,9

Češka

874,5

873,7

872,8

872,8

872,8

872,8

Danska

916,6

907,1

897,6

889,0

880,4

880,4

Nemčija

5 144,3

5 110,4

5 076,5

5 047,5

5 018,4

5 018,4

Estonija

121,9

133,7

145,5

157,4

169,4

169,4

Irska

1 215,0

1 213,5

1 211,9

1 211,5

1 211,1

1 211,1

Grčija

2 211,0

2 187,0

2 162,9

2 141,0

2 119,0

2 119,0

Španija

4 903,6

4 912,6

4 927,6

4 941,0

4 954,4

4 954,4

Francija

7 302,1

7 270,7

7 239,0

7 214,3

7 189,5

7 437,2

Hrvaška (2)

183,0

202,1

240,1

278,2

316,2

304,5

Italija

3 902,0

3 850,8

3 799,5

3 751,9

3 704,3

3 704,3

Ciper

50,8

50,2

49,7

49,2

48,6

48,6

Latvija

181,0

205,8

230,4

255,3

280,2

302,8

Litva

417,9

442,5

467,1

492,0

517,0

517,0

Luksemburg

33,6

33,5

33,5

33,5

33,4

33,4

Madžarska

1 271,6

1 270,4

1 269,2

1 269,2

1 269,2

1 269,2

Malta

5,2

5,2

5,2

5,2

5,2

4,7

Nizozemska

780,8

768,3

755,9

744,1

732,4

732,4

Avstrija

693,1

692,4

691,8

691,7

691,7

691,7

Poljska

3 378,6

3 395,3

3 411,9

3 431,2

3 450,5

3 061,5

Portugalska

566,0

574,1

582,2

590,9

599,5

599,5

Romunija

1 629,9

1 813,8

1 842,4

1 872,8

1 903,2

1 903,2

Slovenija

138,0

137,0

136,0

135,1

134,3

134,3

Slovaška

438,3

441,5

444,6

448,2

451,7

394,4

Finska

523,3

523,4

523,5

524,1

524,6

524,6

Švedska

696,9

697,3

697,7

698,7

699,8

699,8

Združeno kraljestvo

3 173,3

3 179,9

3 186,3

3 195,8

3 205,2

3 591,7

| 2. | Priloga VI se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA VI
  Finančne določbe iz členov 10 in 19, ki se uporabljajo za Hrvaško






  A. | Znesek za uporabo točke (a) člena 10(1):
  380 599 000 EUR |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga VI se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VI

Finančne določbe iz členov 10 in 19, ki se uporabljajo za Hrvaško

A.

Znesek za uporabo točke (a) člena 10(1):

380 599 000 EUR

| B. | Skupni zneski dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil iz člena 19(3):











  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| 247 390 | 228 360 | 190 300 | 152 240 | 114 180 | 76 120 | 38 060“ |

B.

Skupni zneski dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil iz člena 19(3):

(v tisoč EUR)

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

247 390

228 360

190 300

152 240

114 180

76 120

38 060“

---

(1)  Hrvaška nacionalna zgornja meja za koledarsko leto 2021 je 342 539 000 EUR, za leto 2022 pa 380 599 000 EUR.

1

(2)  Hrvaška neto zgornja meja za koledarsko leto 2021 je 342 539 000 EUR, za leto 2022 pa 380 599 000 EUR.

2

---

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 995/2014

z dne 18. septembra 2014

o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij II in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 29/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | BLI/24- |
| Vrsta | modri leng (Molva dypterygia) |
| Območje | vode Unije in mednarodne vode območij II in IV |
| Datum zaprtja | 28.8.2014 |

Št.

29/TQ43

Država članica

Irska

Stalež

BLI/24-

Vrsta

modri leng (Molva dypterygia)

Območje

vode Unije in mednarodne vode območij II in IV

Datum zaprtja

28.8.2014

---

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 996/2014

z dne 18. septembra 2014

o prepovedi ribolova na modrega lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij Vb, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. septembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 30/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | BLI/5B67- |
| Vrsta | modri leng (Molva dypterygia) |
| Območje | vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII |
| Datum zaprtja | 28.8.2014 |

Št.

30/TQ43

Država članica

Irska

Stalež

BLI/5B67-

Vrsta

modri leng (Molva dypterygia)

Območje

vode Unije in mednarodne vode območij Vb, VI in VII

Datum zaprtja

28.8.2014

---

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 997/2014

z dne 19. septembra 2014

o prepovedi ribolova na rdečega okuna v vodah Unije in mednarodnih vodah območja V ter mednarodnih vodah območij XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 31/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | RED/51214D |
| Vrsta | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Območje | vode Unije in mednarodne vode območja V ter mednarodne vode območij XII in XIV |
| Datum zaprtja | 28.8.2014 |

Št.

31/TQ43

Država članica

Irska

Stalež

RED/51214D

Vrsta

rdeči okun (Sebastes spp.)

Območje

vode Unije in mednarodne vode območja V ter mednarodne vode območij XII in XIV

Datum zaprtja

28.8.2014

---

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/17

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 998/2014

z dne 22. septembra 2014

o prepovedi ribolova na morsko ploščo v območjih VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. septembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 27/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | PLE/7FG. |
| Vrsta | morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| Območje | VIIf in VIIg |
| Datum zaprtja | 28.8.2014 |

Št.

27/TQ43

Država članica

Irska

Stalež

PLE/7FG.

Vrsta

morska plošča (Pleuronectes platessa)

Območje

VIIf in VIIg

Datum zaprtja

28.8.2014

---

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 999/2014

z dne 23. septembra 2014

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(2) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Na podlagi nadaljnje preiskave, v kateri je bilo ugotovljeno, da se dajatev absorbira, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 663/98 (3). Svet je po prvem pregledu zaradi izteka ukrepa in prvem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (osnovna uredba) z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 47,07 EUR na tono na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, ki spada pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Zato je bil opravljen vmesni pregled obsega izdelka v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo Sveta (ES) št. 945/2005 (5) pa je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev v višini med 41,42 EUR na tono in 47,07 EUR na tono za uvoz trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20 ter s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2022/95 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Na podlagi nadaljnje preiskave, v kateri je bilo ugotovljeno, da se dajatev absorbira, so bili ukrepi spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 663/98 (3). Svet je po prvem pregledu zaradi izteka ukrepa in prvem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (osnovna uredba) z Uredbo (ES) št. 658/2002 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 47,07 EUR na tono na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije, ki spada pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Zato je bil opravljen vmesni pregled obsega izdelka v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, z Uredbo Sveta (ES) št. 945/2005 (5) pa je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev v višini med 41,42 EUR na tono in 47,07 EUR na tono za uvoz trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20 ter s poreklom iz Rusije.

| (2) | Svet je po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa in drugem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 661/2008 (6) ohranil veljavne ukrepe. Dajatev je ostala nespremenjena, razen za skupino EuroChem (7), za katero je fiksen znesek dajatve znašal med 28,88 EUR in 32,82 EUR na tono. |
| --- | --- |

(2)

Svet je po drugem pregledu zaradi izteka ukrepa in drugem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(2) in (3) osnovne uredbe z Uredbo (ES) št. 661/2008 (6) ohranil veljavne ukrepe. Dajatev je ostala nespremenjena, razen za skupino EuroChem (7), za katero je fiksen znesek dajatve znašal med 28,88 EUR in 32,82 EUR na tono.

| (3) | Evropska komisija (Komisija) je s Sklepom 2008/577/ES (8) sprejela ponudbe zavez s količinsko zgornjo mejo ruskih proizvajalcev JSC Acron in JSC Dorogobutz, članov holdinga „Acron“ Holding Company (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani „Acron“), in skupine EuroChem. Komisija je s Sklepom 2012/629/EU (9) umaknila svoje sprejetje zaveze, ki jo je ponudila skupina EuroChem, in sicer zaradi nezmožnosti zaveze družbe. |
| --- | --- |

(3)

Evropska komisija (Komisija) je s Sklepom 2008/577/ES (8) sprejela ponudbe zavez s količinsko zgornjo mejo ruskih proizvajalcev JSC Acron in JSC Dorogobutz, članov holdinga „Acron“ Holding Company (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani „Acron“), in skupine EuroChem. Komisija je s Sklepom 2012/629/EU (9) umaknila svoje sprejetje zaveze, ki jo je ponudila skupina EuroChem, in sicer zaradi nezmožnosti zaveze družbe.

| (4) | S sodbo z dne 10. septembra 2008 (10), ki je bila razložena s sodbo z dne 9. julija 2009 (11), je Splošno sodišče razveljavilo Uredbo (ES) št. 945/2005 v delu, ki se nanaša na družbo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ki je del družbe OJSC UCC UralChem (UralChem). V skladu s sodbo je Svet z Uredbo (ES) št. 989/2009 (12) spremenil Uredbo (ES) št. 661/2008. Posledično za družbo Kirovo protidampinška dajatev (47,07 EUR na tono) velja le za uvoz amonijevega nitrata, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. |
| --- | --- |

(4)

S sodbo z dne 10. septembra 2008 (10), ki je bila razložena s sodbo z dne 9. julija 2009 (11), je Splošno sodišče razveljavilo Uredbo (ES) št. 945/2005 v delu, ki se nanaša na družbo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), ki je del družbe OJSC UCC UralChem (UralChem). V skladu s sodbo je Svet z Uredbo (ES) št. 989/2009 (12) spremenil Uredbo (ES) št. 661/2008. Posledično za družbo Kirovo protidampinška dajatev (47,07 EUR na tono) velja le za uvoz amonijevega nitrata, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (5) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (13) protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je 28. marca 2013 vložilo združenje proizvajalcev gnojil Unije Fertilizers Europe (vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (13) protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je 28. marca 2013 vložilo združenje proizvajalcev gnojil Unije Fertilizers Europe (vložnik) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji.

| (6) | Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje in ponovitev dampinga in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje in ponovitev dampinga in škode industriji Unije.

| (7) | Po razkritju je Rusko združenje proizvajalcev gnojil (RFPA) trdilo, da je zahtevek za pregled podpiral le določen del proizvajalcev Unije kategorije amonijevega nitrata, ki se uporablja za gnojilo (FGAN), in da je proizvajalcem Unije vseh kategorij amonijevega nitrata in drugih gnojil z amonijevim nitratom mogoče pripisati količino, ki je trikrat večja od količine vložnika. Vendar je ta trditev neutemeljena, saj so vložnik in podporniki zahtevka proizvajalci FGAN ter drugih izdelkov, ki jih zajema ta pregled zaradi izteka ukrepa. Zato zahtevka niso podpirali le proizvajalci FGAN, temveč tudi proizvajalci drugih vrst zadevnega izdelka, s čimer je bil količinski prag za začetek pregleda izpolnjen. |
| --- | --- |

(7)

Po razkritju je Rusko združenje proizvajalcev gnojil (RFPA) trdilo, da je zahtevek za pregled podpiral le določen del proizvajalcev Unije kategorije amonijevega nitrata, ki se uporablja za gnojilo (FGAN), in da je proizvajalcem Unije vseh kategorij amonijevega nitrata in drugih gnojil z amonijevim nitratom mogoče pripisati količino, ki je trikrat večja od količine vložnika. Vendar je ta trditev neutemeljena, saj so vložnik in podporniki zahtevka proizvajalci FGAN ter drugih izdelkov, ki jih zajema ta pregled zaradi izteka ukrepa. Zato zahtevka niso podpirali le proizvajalci FGAN, temveč tudi proizvajalci drugih vrst zadevnega izdelka, s čimer je bil količinski prag za začetek pregleda izpolnjen.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (8) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 12. julija 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (obvestilo o začetku) (14), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 12. julija 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (obvestilo o začetku) (14), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (9) | Pred začetkom preiskave je združenje RFPA predložilo pripombe o veljavnih ukrepih in izrazilo dvom o njihovi zakonitosti. Ista stran je tudi trdila, da ni bilo razlogov za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa na podlagi elementov, ki so bili Komisiji poslani pred začetkom pregleda, in sicer o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga ali škode, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(9)

Pred začetkom preiskave je združenje RFPA predložilo pripombe o veljavnih ukrepih in izrazilo dvom o njihovi zakonitosti. Ista stran je tudi trdila, da ni bilo razlogov za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa na podlagi elementov, ki so bili Komisiji poslani pred začetkom pregleda, in sicer o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga ali škode, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (10) | Službe Komisije so zainteresirani strani odgovorile, da stališča strani, ki niso vložniki, podrobno proučijo šele po začetku preiskave. |
| --- | --- |

(10)

Službe Komisije so zainteresirani strani odgovorile, da stališča strani, ki niso vložniki, podrobno proučijo šele po začetku preiskave.

| (11) | Ista zainteresirana stran je zahtevala tudi dostop do zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, in sicer do njegove različice z dne 28. marca 2013, kot je navedena v obvestilu o začetku, ter poziva k dopolnitvi, ki so ga službe Komisije predložile vložnikom v zvezi z njihovim zahtevkom za pregled zaradi izteka ukrepa, da se jim omogoči boljše uveljavljanje pravice do obrambe. Službe Komisije so zainteresirano stran obvestile, da je sklep o začetku preiskave temeljil le na konsolidirani različici zahtevka, ki je vključeval odgovor na poziv k dopolnitvi. Starejše različice in osnutki niso pomembni. Zato se ne kršijo pravice strani do obrambe, če se ji ne omogoči dostop do prvotne različice in poziva. Stran je prosila pooblaščenca za zaslišanje za Generalni direktorat za trgovino, da posreduje pri tej domnevni kršitvi pravice do obrambe. Pooblaščenec za zaslišanje je 4. marca 2014 potrdil stališče služb Komisije. |
| --- | --- |

(11)

Ista zainteresirana stran je zahtevala tudi dostop do zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, in sicer do njegove različice z dne 28. marca 2013, kot je navedena v obvestilu o začetku, ter poziva k dopolnitvi, ki so ga službe Komisije predložile vložnikom v zvezi z njihovim zahtevkom za pregled zaradi izteka ukrepa, da se jim omogoči boljše uveljavljanje pravice do obrambe. Službe Komisije so zainteresirano stran obvestile, da je sklep o začetku preiskave temeljil le na konsolidirani različici zahtevka, ki je vključeval odgovor na poziv k dopolnitvi. Starejše različice in osnutki niso pomembni. Zato se ne kršijo pravice strani do obrambe, če se ji ne omogoči dostop do prvotne različice in poziva. Stran je prosila pooblaščenca za zaslišanje za Generalni direktorat za trgovino, da posreduje pri tej domnevni kršitvi pravice do obrambe. Pooblaščenec za zaslišanje je 4. marca 2014 potrdil stališče služb Komisije.

| (12) | Zainteresirana stran je zahtevala tudi dostop do zahtevkov za pregled zaradi izteka ukrepa, ki se nanašajo na dva druga postopka. Stran je trdila, da so bili ti zahtevki zavrnjeni kot neutemeljeni in da bi ji dostop do njih omogočil, da bi primerjala okoliščine v teh dveh zadevah z okoliščinami trenutnega pregleda, razumela analizo ustreznosti zahtevka Komisije v vsakem primeru in tako ustrezno uveljavljala svojo pravico do obrambe. Stran je prejela vsa pojasnila služb Komisije, pooblaščenec za zaslišanje pa je 4. marca 2014 potrdil stališče služb Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirana stran je zahtevala tudi dostop do zahtevkov za pregled zaradi izteka ukrepa, ki se nanašajo na dva druga postopka. Stran je trdila, da so bili ti zahtevki zavrnjeni kot neutemeljeni in da bi ji dostop do njih omogočil, da bi primerjala okoliščine v teh dveh zadevah z okoliščinami trenutnega pregleda, razumela analizo ustreznosti zahtevka Komisije v vsakem primeru in tako ustrezno uveljavljala svojo pravico do obrambe. Stran je prejela vsa pojasnila služb Komisije, pooblaščenec za zaslišanje pa je 4. marca 2014 potrdil stališče služb Komisije.

1.4   Preiskava

1.4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (13) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem in ponovitvijo dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2012 do 30. junija 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2013 (obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem in ponovitvijo dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2012 do 30. junija 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2013 (obravnavano obdobje).

| (14) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da se je metodologija v primerjavi s predhodnim pregledom zaradi izteka ukrepa, na podlagi katerega je bila sprejeta Uredba (ES) št. 661/2008, neutemeljeno spremenila, saj je bilo obravnavano obdobje v predhodnem pregledu daljše. |
| --- | --- |

(14)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da se je metodologija v primerjavi s predhodnim pregledom zaradi izteka ukrepa, na podlagi katerega je bila sprejeta Uredba (ES) št. 661/2008, neutemeljeno spremenila, saj je bilo obravnavano obdobje v predhodnem pregledu daljše.

| (15) | Komisija meni, da se okoliščine, ki jih navaja združenje RFPA, ne morejo obravnavati kot sprememba metodologije v smislu člena 11(9) osnovne uredbe. V vsakem primeru je treba upoštevati naslednje. Praksa Komisije je, da obravnavano obdobje običajno zajema OPP in tri predhodna koledarska leta, razen če OPP zajema večji del predhodnega koledarskega leta. V tem primeru se lahko izjemoma upoštevajo štiri koledarska leta. To je veljalo za predhodni pregled zaradi izteka ukrepa. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(15)

Komisija meni, da se okoliščine, ki jih navaja združenje RFPA, ne morejo obravnavati kot sprememba metodologije v smislu člena 11(9) osnovne uredbe. V vsakem primeru je treba upoštevati naslednje. Praksa Komisije je, da obravnavano obdobje običajno zajema OPP in tri predhodna koledarska leta, razen če OPP zajema večji del predhodnega koledarskega leta. V tem primeru se lahko izjemoma upoštevajo štiri koledarska leta. To je veljalo za predhodni pregled zaradi izteka ukrepa. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

1.4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (16) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, da se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija posebej obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe Rusije (zadevna država), znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katere je znano, da jih začetek preiskave zadeva, in jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, da se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija posebej obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in organe Rusije (zadevna država), znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katere je znano, da jih začetek preiskave zadeva, in jih povabila k sodelovanju.

| (17) | Zainteresirane strani so imele priložnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje za Generalni direktorat za trgovino. |
| --- | --- |

(17)

Zainteresirane strani so imele priložnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje za Generalni direktorat za trgovino.

1.4.3   Vzorčenje

| (18) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(a)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (19) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je izbrala vzorec na podlagi proizvodnje v Uniji in obsega prodaje na trgu podobnega izdelka v Uniji med OPP. Vzorec so sestavljali štirje proizvajalci Unije iz Francije, Litve, Poljske in Združenega kraljestva (15), ki predstavljajo približno 42 % proizvodnje Unije in 41 % prodaje v Uniji. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe o začasnem vzorcu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je izbrala vzorec na podlagi proizvodnje v Uniji in obsega prodaje na trgu podobnega izdelka v Uniji med OPP. Vzorec so sestavljali štirje proizvajalci Unije iz Francije, Litve, Poljske in Združenega kraljestva (15), ki predstavljajo približno 42 % proizvodnje Unije in 41 % prodaje v Uniji. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe o začasnem vzorcu.

| (20) | Zainteresirana stran je trdila, da bi moral začasno izbrani vzorec proizvajalcev Unije vključevati le proizvajalce amonijevega nitrata, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90, kakor prvotno določa Uredba (ES) št. 2022/95, ne pa tudi proizvajalcev trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščenih pod oznake KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20, kakor določa Uredba (ES) št. 945/2005. |
| --- | --- |

(20)

Zainteresirana stran je trdila, da bi moral začasno izbrani vzorec proizvajalcev Unije vključevati le proizvajalce amonijevega nitrata, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90, kakor prvotno določa Uredba (ES) št. 2022/95, ne pa tudi proizvajalcev trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščenih pod oznake KN ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20, kakor določa Uredba (ES) št. 945/2005.

| (21) | Razlog za to trditev je bil, da je bila s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-348/05, ki je navedena v uvodni izjavi 4, razveljavljena Uredba (ES) št. 945/2005, ki je razširila obsega izdelka v primerjavi s prvotno preiskavo. |
| --- | --- |

(21)

Razlog za to trditev je bil, da je bila s sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-348/05, ki je navedena v uvodni izjavi 4, razveljavljena Uredba (ES) št. 945/2005, ki je razširila obsega izdelka v primerjavi s prvotno preiskavo.

| (22) | Ta trditev je neutemeljena. S sodbo v tej zadevi je bila razveljavljena Uredba (ES) št. 945/2005 le v delu, ki se je nanašal na enega ruskega proizvajalca izvoznika. Za vse druge ruske proizvajalce je veljavni obseg izdelka ostal tisti obseg izdelka, ki je določen v Uredbi (ES) št. 945/2005. V vsakem primeru vsi vzorčeni proizvajalci Unije proizvajajo amonijev nitrat, trenutno uvrščen pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Trdna gnojila, uvrščena pod ostale oznake KN, proizvaja industrija Unije in so le rezultat dodatne kemijske obdelave ali mešanja za izdelavo sestavljenih gnojil, ki se imenujejo tudi „stabilizirana gnojila“ ali „mešanice“, pod pogojem da vsebnost dušika v teh gnojilih presega 28 mas. % ali vsebnost amonijevega nitrata presega 80 mas. %. |
| --- | --- |

(22)

Ta trditev je neutemeljena. S sodbo v tej zadevi je bila razveljavljena Uredba (ES) št. 945/2005 le v delu, ki se je nanašal na enega ruskega proizvajalca izvoznika. Za vse druge ruske proizvajalce je veljavni obseg izdelka ostal tisti obseg izdelka, ki je določen v Uredbi (ES) št. 945/2005. V vsakem primeru vsi vzorčeni proizvajalci Unije proizvajajo amonijev nitrat, trenutno uvrščen pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. Trdna gnojila, uvrščena pod ostale oznake KN, proizvaja industrija Unije in so le rezultat dodatne kemijske obdelave ali mešanja za izdelavo sestavljenih gnojil, ki se imenujejo tudi „stabilizirana gnojila“ ali „mešanice“, pod pogojem da vsebnost dušika v teh gnojilih presega 28 mas. % ali vsebnost amonijevega nitrata presega 80 mas. %.

| (23) | Zato je vzorec reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(23)

Zato je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

(b)   Vzorčenje uvoznikov

| (24) | Komisija je prosila nepovezane uvoznike, da predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je prosila nepovezane uvoznike, da predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (25) | Ker noben nepovezani uvoznik ni odgovoril na obrazec za vzorčenje, vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(25)

Ker noben nepovezani uvoznik ni odgovoril na obrazec za vzorčenje, vzorčenje ni bilo potrebno.

(c)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Rusiji

| (26) | Komisija je prosila vse proizvajalce izvoznike v Rusiji, da predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Poleg tega je Komisija pozvala Stalno predstavništvo Rusije pri Uniji, da določi preostale proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje pri preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi, če obstajajo. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je prosila vse proizvajalce izvoznike v Rusiji, da predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. Poleg tega je Komisija pozvala Stalno predstavništvo Rusije pri Uniji, da določi preostale proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje pri preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi, če obstajajo.

| (27) | Osem proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Med OPP je uvoz v Unijo potekal večinoma v okviru zavez, ki so bile sprejete. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov, ki jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Ti proizvajalci so imeli največji obseg celotnega izvoza. Med njimi sta bili dve družbi, ki sta med OPP izvažali v Unijo v okviru zavez. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. Komisija se je zato odločila, da bo obdržala predlagani vzorec, in tako vse zainteresirane strani ustrezno obvestila o končnem izbranem vzorcu. |
| --- | --- |

(27)

Osem proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Med OPP je uvoz v Unijo potekal večinoma v okviru zavez, ki so bile sprejete. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov, ki jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Ti proizvajalci so imeli največji obseg celotnega izvoza. Med njimi sta bili dve družbi, ki sta med OPP izvažali v Unijo v okviru zavez. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo. Komisija se je zato odločila, da bo obdržala predlagani vzorec, in tako vse zainteresirane strani ustrezno obvestila o končnem izbranem vzorcu.

| (28) | Komisija je za vzorec izbrala naslednje štiri družbe:






  — | Acron, |
| --- | --- | --- |

(28)

Komisija je za vzorec izbrala naslednje štiri družbe:

—

Acron,

| — | EuroChem, |
| --- | --- |

—

EuroChem,

| — | UralChem, |
| --- | --- |

—

UralChem,

| — | OJSC SBU Azot (SBU Azot). |
| --- | --- |

—

OJSC SBU Azot (SBU Azot).

| (29) | Vzorec je na podlagi odgovorov na obrazec za vzorčenje predstavljal 88 % obsega celotnega izvoza iz Rusije (v Unijo in tretje države) med OPP. |
| --- | --- |

(29)

Vzorec je na podlagi odgovorov na obrazec za vzorčenje predstavljal 88 % obsega celotnega izvoza iz Rusije (v Unijo in tretje države) med OPP.

1.4.4   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (30) | Komisija je poslala vprašalnike vsem ruskim proizvajalcem izvoznikom, ki so to zahtevali, ter vzorčenim proizvajalcem, uporabnikom in poklicnim združenjem Unije, ki so se javili v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je poslala vprašalnike vsem ruskim proizvajalcem izvoznikom, ki so to zahtevali, ter vzorčenim proizvajalcem, uporabnikom in poklicnim združenjem Unije, ki so se javili v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (31) | Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni ruski proizvajalci izvozniki in štirje vzorčeni proizvajalci Unije. Poklicno združenje Nacionalna kmečka zveza Anglije in Walesa (National Farmer's Union of England and Wales), ki je predstavljalo uporabnike, je poslalo delno izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(31)

Izpolnjene vprašalnike so poslali štirje vzorčeni ruski proizvajalci izvozniki in štirje vzorčeni proizvajalci Unije. Poklicno združenje Nacionalna kmečka zveza Anglije in Walesa (National Farmer's Union of England and Wales), ki je predstavljalo uporabnike, je poslalo delno izpolnjen vprašalnik.

| (32) | Od ruskih proizvajalcev izvoznikov je le Acron poslal popolnoma izpolnjen vprašalnik. Preostale tri vzorčene družbe (EuroChem, UralChem in SBU Azot) so predložile le delno izpolnjene vprašalnike, pri čemer so se omejile na podatke o zmogljivosti, skupni prodaji na ravni franko tovarna in določene informacije o njihovih proizvodnih stroških. Zaradi teh delnih odgovorov Komisija ni mogla v celoti preveriti njihovih podatkov o prodaji ter proizvodnih stroških. |
| --- | --- |

(32)

Od ruskih proizvajalcev izvoznikov je le Acron poslal popolnoma izpolnjen vprašalnik. Preostale tri vzorčene družbe (EuroChem, UralChem in SBU Azot) so predložile le delno izpolnjene vprašalnike, pri čemer so se omejile na podatke o zmogljivosti, skupni prodaji na ravni franko tovarna in določene informacije o njihovih proizvodnih stroških. Zaradi teh delnih odgovorov Komisija ni mogla v celoti preveriti njihovih podatkov o prodaji ter proizvodnih stroških.

| (33) | Komisija je tri zadevne vzorčene proizvajalce izvoznike obvestila, da namerava v zvezi z informacijami, ki jih niso predložile, uporabiti člen 18 osnovne uredbe, ti vzorčeni proizvajalci izvozniki pa so izkoristili pravico, da jih zasliši pooblaščenec za zaslišanje. Poleg tega je Komisija v specifičnih razkritjih vsakemu od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov pojasnila, katere podatke, ki jih je predložila posamezna družba, je uporabila v svoji analizi in katere podatke je obravnavala za nepopolne ter tako uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Komisija je zlasti uporabila podatke o skupni prodaji na ravni franko tovarna namesto podrobnih podatkov na podlagi seznamov posamično navedenih transakcij. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je tri zadevne vzorčene proizvajalce izvoznike obvestila, da namerava v zvezi z informacijami, ki jih niso predložile, uporabiti člen 18 osnovne uredbe, ti vzorčeni proizvajalci izvozniki pa so izkoristili pravico, da jih zasliši pooblaščenec za zaslišanje. Poleg tega je Komisija v specifičnih razkritjih vsakemu od treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov pojasnila, katere podatke, ki jih je predložila posamezna družba, je uporabila v svoji analizi in katere podatke je obravnavala za nepopolne ter tako uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Komisija je zlasti uporabila podatke o skupni prodaji na ravni franko tovarna namesto podrobnih podatkov na podlagi seznamov posamično navedenih transakcij.

| (34) | Poleg tega je Evropsko združenje za uvoz gnojil (European Fertilisers Import Association), ki je predstavljalo uvoznike, prosilo, da se ga v imenu njegovih članov prizna za zainteresirano stran, in predložilo pisne pripombe. Trije posamezni uvozniki so navedli, da so v celoti prenehali uvažati gnojila s poreklom iz Rusije. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je Evropsko združenje za uvoz gnojil (European Fertilisers Import Association), ki je predstavljalo uvoznike, prosilo, da se ga v imenu njegovih članov prizna za zainteresirano stran, in predložilo pisne pripombe. Trije posamezni uvozniki so navedli, da so v celoti prenehali uvažati gnojila s poreklom iz Rusije.

| (35) | Pisne pripombe je poslalo tudi več združenj uporabnikov, zlasti Odbor profesionalnih kmetijskih organizacij v EU (COPA)/Splošna konfederacija kmetijskih zadrug v EU (COGECA), NFU ter francoski združenji AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) in AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales). |
| --- | --- |

(35)

Pisne pripombe je poslalo tudi več združenj uporabnikov, zlasti Odbor profesionalnih kmetijskih organizacij v EU (COPA)/Splošna konfederacija kmetijskih zadrug v EU (COGECA), NFU ter francoski združenji AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) in AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales).

| (36) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

  Proizvajalci Unije







  — | AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva, |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Unije

—

AB „ACHEMA“, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litva,

| — | Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Poljska, |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy“ S.A, Poljska,

| — | Grow How UK limited, Ince, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

Grow How UK limited, Ince, Združeno kraljestvo,

| — | YARA France S.A., Francija. |
| --- | --- |

—

YARA France S.A., Francija.

Proizvajalci izvozniki v Rusiji

| — | JSC Acron, JSC Dorogobuzh, povezani trgovec ZAO Agronova – Bryansk (Acron), |
| --- | --- |

—

JSC Acron, JSC Dorogobuzh, povezani trgovec ZAO Agronova – Bryansk (Acron),

| — | Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot in OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem), |
| --- | --- |

—

Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot in OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem),

| — | OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot in Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem), |
| --- | --- |

—

OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot in Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem),

| — | Kemerovo JSC „Azot“ in LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant“ (SBU Azot). |
| --- | --- |

—

Kemerovo JSC „Azot“ in LLC „Angarsk Nitrogent Fertilizer Plant“ (SBU Azot).

Povezani uvoznik

| — | Agronova Europe AG, Švica (povezan z družbo Acron). |
| --- | --- |

—

Agronova Europe AG, Švica (povezan z družbo Acron).

1.5   Razkritje

| (37) | Komisija je 13. junija 2014 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala predlagati ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je proučila pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je 13. junija 2014 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala predlagati ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov, ter pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe. Komisija je proučila pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala.

| (38) | Po razkritju je združenje RFPA ponovno trdilo, da so med pregledom nastopile številne domnevne postopkovne nepravilnosti, in opozorilo na zavrnitev Komisije v zvezi z dostopom do prvotne različice zahtevka, ki ga je vložnik vložil 28. marca 2013, ter domnevno nepravočasno odobritvijo dostopa do spisa, ki ni zaupne narave. |
| --- | --- |

(38)

Po razkritju je združenje RFPA ponovno trdilo, da so med pregledom nastopile številne domnevne postopkovne nepravilnosti, in opozorilo na zavrnitev Komisije v zvezi z dostopom do prvotne različice zahtevka, ki ga je vložnik vložil 28. marca 2013, ter domnevno nepravočasno odobritvijo dostopa do spisa, ki ni zaupne narave.

| (39) | V zvezi z zahtevkom za dostop do prvotnega zahtevka za pregled so službe Komisije večkrat pisno in ustno pojasnile, tudi na srečanjih, ki jim je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje, zakaj tega zahtevka niso mogle odobriti v okviru veljavnega pravnega okvira. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi z zahtevkom za dostop do prvotnega zahtevka za pregled so službe Komisije večkrat pisno in ustno pojasnile, tudi na srečanjih, ki jim je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje, zakaj tega zahtevka niso mogle odobriti v okviru veljavnega pravnega okvira.

| (40) | V zvezi z domnevno nepravočasno odobritvijo dostopa do spisa, ki ni zaupne narave, Komisija meni, da pravica do obrambe združenja RFPA ne bi bila ogrožena, tudi v primeru, če bi bila trditev upravičena. Komisija je združenju RFPA namreč pravočasno razkrila bistvena dejstva, na podlagi katerih je Komisija nameravala ohraniti ukrepe, in mu zagotovila dovolj časa za odgovor. Poleg tega je bil združenju RFPA pred tem razkritjem odobren dostop do celotnega spisa, ki ni zaupne narave. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi z domnevno nepravočasno odobritvijo dostopa do spisa, ki ni zaupne narave, Komisija meni, da pravica do obrambe združenja RFPA ne bi bila ogrožena, tudi v primeru, če bi bila trditev upravičena. Komisija je združenju RFPA namreč pravočasno razkrila bistvena dejstva, na podlagi katerih je Komisija nameravala ohraniti ukrepe, in mu zagotovila dovolj časa za odgovor. Poleg tega je bil združenju RFPA pred tem razkritjem odobren dostop do celotnega spisa, ki ni zaupne narave.

| (41) | Združenje RFPA je trdilo tudi, da srečanja med službami Komisije in vložnikom maja in aprila 2014 niso bila zabeležena v spisu, ki ni zaupne narave, ter da omejenim podatkom, ki jih je vložnik predložil maja 2014, ni bil priložen ustrezen povzetek, ki ni zaupne narave, kar je „v nasprotju s standardno prakso“. |
| --- | --- |

(41)

Združenje RFPA je trdilo tudi, da srečanja med službami Komisije in vložnikom maja in aprila 2014 niso bila zabeležena v spisu, ki ni zaupne narave, ter da omejenim podatkom, ki jih je vložnik predložil maja 2014, ni bil priložen ustrezen povzetek, ki ni zaupne narave, kar je „v nasprotju s standardno prakso“.

| (42) | Standardna praksa je, da zainteresirane strani, ki zahtevajo zaslišanje, ustno predstavijo svoja stališča in predložijo pisne pripombe. Različice teh pripomb, ki niso zaupne narave, se vložijo v spis, ki je vsem drugim zainteresiranim stranem na voljo za vpogled. V teh dokumentih so zabeležena srečanja in zaslišanje, ki so ga opravile službe Komisije. Zato je bila ta trditev zavrnjena kot vsebinsko napačna. |
| --- | --- |

(42)

Standardna praksa je, da zainteresirane strani, ki zahtevajo zaslišanje, ustno predstavijo svoja stališča in predložijo pisne pripombe. Različice teh pripomb, ki niso zaupne narave, se vložijo v spis, ki je vsem drugim zainteresiranim stranem na voljo za vpogled. V teh dokumentih so zabeležena srečanja in zaslišanje, ki so ga opravile službe Komisije. Zato je bila ta trditev zavrnjena kot vsebinsko napačna.

| (43) | V zvezi z drugo trditvijo je bilo pojasnjeno, da različice omejenih podatkov, ki ni zaupne narave in je bila predložena maja 2014, ni bilo mogoče predložiti na drugačen način, ne da bi se razkrile poslovne skrivnosti proizvajalcev Unije. Zato tudi te trditve ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi z drugo trditvijo je bilo pojasnjeno, da različice omejenih podatkov, ki ni zaupne narave in je bila predložena maja 2014, ni bilo mogoče predložiti na drugačen način, ne da bi se razkrile poslovne skrivnosti proizvajalcev Unije. Zato tudi te trditve ni mogoče sprejeti.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (44) | Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 661/2008, in sicer so to trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20 ter s poreklom iz Rusije (v nadaljnjem besedilu: „AN“ ali „zadevni izdelek“). Vendar je v zvezi z AN, ki ga proizvaja JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), zadevni izdelek v skladu z Uredbo (ES) št. 989/2009 le AN, trenutno uvrščen pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. |
| --- | --- |

(44)

Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 661/2008, in sicer so to trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščena pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20 ter s poreklom iz Rusije (v nadaljnjem besedilu: „AN“ ali „zadevni izdelek“). Vendar je v zvezi z AN, ki ga proizvaja JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo), zadevni izdelek v skladu z Uredbo (ES) št. 989/2009 le AN, trenutno uvrščen pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90.

| (45) | Glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji AN, je plin, ki predstavlja 70 % do 80 % celotnih proizvodnih stroškov. Cilj razširitve obsega izdelka leta 2005 je bil vključiti tudi amonijev nitrat, ki so mu bila dodana fosforjeva in/ali kalijeva hranila, saj je bilo ugotovljeno, da so imele te mešanice praktično enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter agronomske značilnosti. |
| --- | --- |

(45)

Glavna surovina, ki se uporablja pri proizvodnji AN, je plin, ki predstavlja 70 % do 80 % celotnih proizvodnih stroškov. Cilj razširitve obsega izdelka leta 2005 je bil vključiti tudi amonijev nitrat, ki so mu bila dodana fosforjeva in/ali kalijeva hranila, saj je bilo ugotovljeno, da so imele te mešanice praktično enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter agronomske značilnosti.

| (46) | Treba je upoštevati, da oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 („amonijev nitrat razen v vodni raztopini“ oziroma „mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %“) lahko vključujeta AN, ki se uporablja za industrijske namene (kot je proizvodnja eksploziva), in AN, ki se uporablja za kmetijske namene. Obe vrsti imata enake tehnične in kemijske lastnosti, sta brez težav zamenljivi in se štejeta za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(46)

Treba je upoštevati, da oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90 („amonijev nitrat razen v vodni raztopini“ oziroma „mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %“) lahko vključujeta AN, ki se uporablja za industrijske namene (kot je proizvodnja eksploziva), in AN, ki se uporablja za kmetijske namene. Obe vrsti imata enake tehnične in kemijske lastnosti, sta brez težav zamenljivi in se štejeta za zadevni izdelek.

| (47) | Po razkritju so predstavniki ruskih organov trdili, da je razširitev obsega izdelka iz leta 2005 neskladna s protidampinškim sporazumom STO, saj v zvezi z dodatnimi izdelki, ki so zajeti z razširitvijo iz leta 2005, damping, škoda in vzročna povezava ne bi bili ugotovljeni. |
| --- | --- |

(47)

Po razkritju so predstavniki ruskih organov trdili, da je razširitev obsega izdelka iz leta 2005 neskladna s protidampinškim sporazumom STO, saj v zvezi z dodatnimi izdelki, ki so zajeti z razširitvijo iz leta 2005, damping, škoda in vzročna povezava ne bi bili ugotovljeni.

| (48) | Trditev je neutemeljena iz razlogov, ki so bili že navedeni v uvodni izjavi 22, in zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(48)

Trditev je neutemeljena iz razlogov, ki so bili že navedeni v uvodni izjavi 22, in zato zavrnjena.

2.2   Podobni izdelek

| (49) | Kot v predhodnih preiskavah je bilo ugotovljeno, da ima AN, proizveden in prodan na domačem trgu v Rusiji, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in enako uporabnost kot AN, ki se iz Rusije uvaža v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Kot v predhodnih preiskavah je bilo ugotovljeno, da ima AN, proizveden in prodan na domačem trgu v Rusiji, enake osnovne fizične in tehnične lastnosti in enako uporabnost kot AN, ki se iz Rusije uvaža v Unijo. Zato sta ta dva izdelka za namene te preiskave podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (50) | AN, ki ga proizvaja industrija Unije, je v smislu fizičnih in tehničnih lastnosti podoben izdelek v primerjavi z AN, ki ga Rusija izvaža v Unijo. |
| --- | --- |

(50)

AN, ki ga proizvaja industrija Unije, je v smislu fizičnih in tehničnih lastnosti podoben izdelek v primerjavi z AN, ki ga Rusija izvaža v Unijo.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne ugotovitve

| (51) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

3.2   Damping uvoza v OPP

| (52) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, je le en vzorčen proizvajalec izvoznik (Acron) v celoti sodeloval pri preiskavi. Po drugi strani pa je Komisija leta 2008 sprejela ponudbo cenovne zaveze družbe Acron, ki je v OPP še veljala, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. Zaradi obstoja cenovne zaveze so bile izvozne cene družbe Acron v OPP določene v okviru te cenovne zaveze, ki določa najmanjšo uvozno ceno. Posledično se take izvozne cene niso štele za zanesljiv element pri ocenjevanju, ali obstaja verjetnost, da se bo v primeru izteka protidampinških ukrepov damping nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(52)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, je le en vzorčen proizvajalec izvoznik (Acron) v celoti sodeloval pri preiskavi. Po drugi strani pa je Komisija leta 2008 sprejela ponudbo cenovne zaveze družbe Acron, ki je v OPP še veljala, kot je navedeno v uvodni izjavi 3. Zaradi obstoja cenovne zaveze so bile izvozne cene družbe Acron v OPP določene v okviru te cenovne zaveze, ki določa najmanjšo uvozno ceno. Posledično se take izvozne cene niso štele za zanesljiv element pri ocenjevanju, ali obstaja verjetnost, da se bo v primeru izteka protidampinških ukrepov damping nadaljeval ali ponovil.

| (53) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da to pomeni, da je Komisija ugotovila, da dejanskega dampinga ni. To ne drži. Ker vzorčeni ruski proizvajalci izvozniki, z izjemo družbe Acron, niso v celoti sodelovali, Komisija ni imela dovolj podatkov za izračun dampinga na podlagi podatkov družb. Lahko bi izračunala damping za družbo Acron, vendar je Komisija menila, da njeni podatki niso bili zanesljivi za namen tega pregleda zaradi izteka ukrepa, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52. |
| --- | --- |

(53)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da to pomeni, da je Komisija ugotovila, da dejanskega dampinga ni. To ne drži. Ker vzorčeni ruski proizvajalci izvozniki, z izjemo družbe Acron, niso v celoti sodelovali, Komisija ni imela dovolj podatkov za izračun dampinga na podlagi podatkov družb. Lahko bi izračunala damping za družbo Acron, vendar je Komisija menila, da njeni podatki niso bili zanesljivi za namen tega pregleda zaradi izteka ukrepa, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52.

| (54) | Družba Acron je trdila, da je trditev Komisije, da so njene dejanske cene za EU nezanesljive, ker obstaja cenovna zaveza, in da se zato ne morajo uporabiti za določitev izvozne cene, nezakonita. Vendar Komisija ni trdila tega. Komisija ni trdila, da se izvozne cene kot take ne morejo uporabiti zaradi cenovne zaveze, temveč je sklenila, da se take izvozne cene štejejo za nezanesljiv element pri analizi verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga zaradi posebnih okoliščin v tej preiskavi. Komisija ni mnenja, da so izvozne cene, ki temeljijo na cenovni zavezi, pomenljiv kazalnik pri analizi, kako bodo proizvajalci izvozniki ravnali v prihodnosti, ko bodo ukrepi in cenovne zaveze prenehali veljati. |
| --- | --- |

(54)

Družba Acron je trdila, da je trditev Komisije, da so njene dejanske cene za EU nezanesljive, ker obstaja cenovna zaveza, in da se zato ne morajo uporabiti za določitev izvozne cene, nezakonita. Vendar Komisija ni trdila tega. Komisija ni trdila, da se izvozne cene kot take ne morejo uporabiti zaradi cenovne zaveze, temveč je sklenila, da se take izvozne cene štejejo za nezanesljiv element pri analizi verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga zaradi posebnih okoliščin v tej preiskavi. Komisija ni mnenja, da so izvozne cene, ki temeljijo na cenovni zavezi, pomenljiv kazalnik pri analizi, kako bodo proizvajalci izvozniki ravnali v prihodnosti, ko bodo ukrepi in cenovne zaveze prenehali veljati.

| (55) | Komisija v nasprotju s trditvami družbe Acron meni, da se izvozne cene te družbe za EU ne morejo obravnavati tako, kot da so posledica zgolj običajnih tržnih pogojev. V celotnem OPP je bil Acron edini ruski proizvajalec izvoznik, ki mu je cenovna zaveza koristila, saj so za vse druge ruske proizvajalce izvoznike veljale dajatve. Ti elementi so zagotovo vplivali na konkurenčni položaj družbe Acron kot edinega ruskega dobavitelja za trg EU. |
| --- | --- |

(55)

Komisija v nasprotju s trditvami družbe Acron meni, da se izvozne cene te družbe za EU ne morejo obravnavati tako, kot da so posledica zgolj običajnih tržnih pogojev. V celotnem OPP je bil Acron edini ruski proizvajalec izvoznik, ki mu je cenovna zaveza koristila, saj so za vse druge ruske proizvajalce izvoznike veljale dajatve. Ti elementi so zagotovo vplivali na konkurenčni položaj družbe Acron kot edinega ruskega dobavitelja za trg EU.

3.3   Verjetnost ponovitve dampinga

| (56) | Komisija je ob upoštevanju premislekov iz uvodnih izjav 52 do 55 analizirala, ali obstajajo dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. Analizirala je naslednje dejavnike: izvozno ceno iz Rusije v druge namembne kraje, proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti v Rusiji kot celoti ter privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je ob upoštevanju premislekov iz uvodnih izjav 52 do 55 analizirala, ali obstajajo dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. Analizirala je naslednje dejavnike: izvozno ceno iz Rusije v druge namembne kraje, proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti v Rusiji kot celoti ter privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav.

3.3.1   Izvoz iz Rusije v druge namembne kraje

| (57) | Komisija je ugotovila, da je bilo tehtano povprečje izvoznih cen franko tovarna družbe Acron za trge tretjih držav, kot so Brazilija, Kolumbija in Peru, v OPP nižje od dejanske povprečne domače cene franko tovarna, ki se je plačevala ali se plačuje v OPP. Družba Acron je torej prodajala po dampinških cenah na trge tretjih držav, zlasti Brazilije, ki je bila daleč največji izvozni trg med tretjimi državami. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je ugotovila, da je bilo tehtano povprečje izvoznih cen franko tovarna družbe Acron za trge tretjih držav, kot so Brazilija, Kolumbija in Peru, v OPP nižje od dejanske povprečne domače cene franko tovarna, ki se je plačevala ali se plačuje v OPP. Družba Acron je torej prodajala po dampinških cenah na trge tretjih držav, zlasti Brazilije, ki je bila daleč največji izvozni trg med tretjimi državami.

| (58) | Za tri preostale vzorčene proizvajalce izvoznike je Komisija prav tako ugotovila, da je bilo njihovo tehtano povprečje prodajnih cen franko tovarna za tretje države, kot so Brazilija, Peru, Kolumbija, Ukrajina in Kazahstan, pri vsaki od treh navedenih družb nižje od povprečnih domačih cen franko tovarna, ki so se plačevale ali se plačujejo v OPP, kar pomeni, da so prodajale po dampinških cenah. Ta ugotovitev je temeljila na preverjenih podatkih, ki so jih predložili ruski proizvajalci izvozniki, ki so predstavljali približno 80 % izvoza v tretje države. Zato Komisiji ni bilo treba uporabiti ruske statistike o izvozu, kot je predlagalo združenje RFPA. Izvoz vseh štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v tretje države je v OPP potekal po cenah na trajnostni ravni. |
| --- | --- |

(58)

Za tri preostale vzorčene proizvajalce izvoznike je Komisija prav tako ugotovila, da je bilo njihovo tehtano povprečje prodajnih cen franko tovarna za tretje države, kot so Brazilija, Peru, Kolumbija, Ukrajina in Kazahstan, pri vsaki od treh navedenih družb nižje od povprečnih domačih cen franko tovarna, ki so se plačevale ali se plačujejo v OPP, kar pomeni, da so prodajale po dampinških cenah. Ta ugotovitev je temeljila na preverjenih podatkih, ki so jih predložili ruski proizvajalci izvozniki, ki so predstavljali približno 80 % izvoza v tretje države. Zato Komisiji ni bilo treba uporabiti ruske statistike o izvozu, kot je predlagalo združenje RFPA. Izvoz vseh štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v tretje države je v OPP potekal po cenah na trajnostni ravni.

| (59) | Združenje RFPA je trdilo, da podatki iz dokumenta o razkritju kažejo, da v primeru družbe EuroChem dampinga ni oziroma je v skrajnem primeru damping de minimis. Ta utemeljitev je napačna. Namen analize ni izračunati točne stopnje dampinga družbe EuroChem, temveč ugotoviti, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga iz Rusije, če bi ukrepi prenehali veljati. V tem smislu je preiskava pokazala, da so bile povprečne cene franko tovarna za tretje države, tudi družbe EuroChem, nižje od njihovih povprečnih domačih cen franko tovarna, kar pomeni, da je prodaja potekala po dampinških cenah. Politika oblikovanja cen družbe EuroChem za prodajo na trge tretjih držav (prodaja za izvoz po cenah, nižjih od domačih cen) je eden pomembnih dejavnikov, na podlagi katerega se je ugotovilo, da bi se damping v EU verjetno ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(59)

Združenje RFPA je trdilo, da podatki iz dokumenta o razkritju kažejo, da v primeru družbe EuroChem dampinga ni oziroma je v skrajnem primeru damping de minimis. Ta utemeljitev je napačna. Namen analize ni izračunati točne stopnje dampinga družbe EuroChem, temveč ugotoviti, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga iz Rusije, če bi ukrepi prenehali veljati. V tem smislu je preiskava pokazala, da so bile povprečne cene franko tovarna za tretje države, tudi družbe EuroChem, nižje od njihovih povprečnih domačih cen franko tovarna, kar pomeni, da je prodaja potekala po dampinških cenah. Politika oblikovanja cen družbe EuroChem za prodajo na trge tretjih držav (prodaja za izvoz po cenah, nižjih od domačih cen) je eden pomembnih dejavnikov, na podlagi katerega se je ugotovilo, da bi se damping v EU verjetno ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.

| (60) | Združenje RFPA je trdilo, da za izračun dampinga niso bile uporabljene ustrezne metodologije. Kot je bilo že razloženo, Komisija ni izračunala stopenj dampinga, temveč je preprosto primerjala povprečne domače cene franko tovarna z izvoznimi cenami franko tovarna na podlagi podatkov, ki so jih predložile vzorčene družbe. Pri analizi verjetnosti ponovitve dampinga ni treba izračunati točnih stopenj dampinga, zato ni bilo razloga, da bi se v skladu s predlogom združenja RFPA uporabile vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(60)

Združenje RFPA je trdilo, da za izračun dampinga niso bile uporabljene ustrezne metodologije. Kot je bilo že razloženo, Komisija ni izračunala stopenj dampinga, temveč je preprosto primerjala povprečne domače cene franko tovarna z izvoznimi cenami franko tovarna na podlagi podatkov, ki so jih predložile vzorčene družbe. Pri analizi verjetnosti ponovitve dampinga ni treba izračunati točnih stopenj dampinga, zato ni bilo razloga, da bi se v skladu s predlogom združenja RFPA uporabile vrednosti CIF.

| (61) | Združenje RFPA je trdilo, da Komisija ni primerjala cen glede na posamezno vrsto izdelkov ter da ni opravila prilagoditve glede na stopnjo trgovine. Komisija je analizirala trditev in ugotovila podobno razliko med cenami tudi pri primerjavi glede na posamezno vrsto izdelka. Prilagoditev glede na stopnjo trgovine v vsakem primeru ni bilo mogoče opraviti, saj so vzorčene družbe, razen družbe Acron, sodelovale le deloma in niso predložile dovolj podrobnih podatkov, zlasti podrobnih podatkov na podlagi seznamov posamično navedenih transakcij. Zato se ta trditev ovrže. |
| --- | --- |

(61)

Združenje RFPA je trdilo, da Komisija ni primerjala cen glede na posamezno vrsto izdelkov ter da ni opravila prilagoditve glede na stopnjo trgovine. Komisija je analizirala trditev in ugotovila podobno razliko med cenami tudi pri primerjavi glede na posamezno vrsto izdelka. Prilagoditev glede na stopnjo trgovine v vsakem primeru ni bilo mogoče opraviti, saj so vzorčene družbe, razen družbe Acron, sodelovale le deloma in niso predložile dovolj podrobnih podatkov, zlasti podrobnih podatkov na podlagi seznamov posamično navedenih transakcij. Zato se ta trditev ovrže.

| (62) | Pri ugotavljanju, kako bodo preostali trije vzorčeni proizvajalci izvozniki ravnali v prihodnosti, ni bilo mogoče uporabiti izvoza v Unijo v OPP, in sicer iz naslednjih razlogov. V OPP je družba EuroChem tako kot Acron izvažala le v okviru cenovne zaveze. Družba EuroChem je v Unijo prodajala le v obdobju, ko je veljala zaveza, po 11. oktobru 2012, ko je Komisija s Sklepom 2012/629/EU umaknila zavezo, pa ni prodajala v Unijo. Družbi SBU Azot in UralChem v OPP zadevnega izdelka nista prodajali v Unijo. |
| --- | --- |

(62)

Pri ugotavljanju, kako bodo preostali trije vzorčeni proizvajalci izvozniki ravnali v prihodnosti, ni bilo mogoče uporabiti izvoza v Unijo v OPP, in sicer iz naslednjih razlogov. V OPP je družba EuroChem tako kot Acron izvažala le v okviru cenovne zaveze. Družba EuroChem je v Unijo prodajala le v obdobju, ko je veljala zaveza, po 11. oktobru 2012, ko je Komisija s Sklepom 2012/629/EU umaknila zavezo, pa ni prodajala v Unijo. Družbi SBU Azot in UralChem v OPP zadevnega izdelka nista prodajali v Unijo.

| (63) | Komisija ni menila, da je treba ugotoviti, ali je bila domača prodaja del običajnega poteka trgovine. Dejanske domače cene resnično že kažejo, da je izvoz na trge tretjih držav dampinški. Zato bi proučitev dobičkonosnosti domačih prodaj, zaradi katere bi bilo treba normalno vrednost konstruirati (na podlagi stroškov in razumnega dobička), če bi taka prodaja povzročala izgubo, le zvišala normalno vrednost in tako stopnjo dampinga, ki je bila ugotovljena za izvoz na trge tretjih držav. |
| --- | --- |

(63)

Komisija ni menila, da je treba ugotoviti, ali je bila domača prodaja del običajnega poteka trgovine. Dejanske domače cene resnično že kažejo, da je izvoz na trge tretjih držav dampinški. Zato bi proučitev dobičkonosnosti domačih prodaj, zaradi katere bi bilo treba normalno vrednost konstruirati (na podlagi stroškov in razumnega dobička), če bi taka prodaja povzročala izgubo, le zvišala normalno vrednost in tako stopnjo dampinga, ki je bila ugotovljena za izvoz na trge tretjih držav.

| (64) | V okviru pregleda zaradi izteka ukrepa in analize verjetnosti ponovitve dampinga zadostuje ugotovitev, da bi se damping verjetno ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. Posledično je Komisija menila, da ni treba analizirati dobičkonosnosti domače prodaje, in zato ni ocenila zanesljivosti proizvodnih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(64)

V okviru pregleda zaradi izteka ukrepa in analize verjetnosti ponovitve dampinga zadostuje ugotovitev, da bi se damping verjetno ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. Posledično je Komisija menila, da ni treba analizirati dobičkonosnosti domače prodaje, in zato ni ocenila zanesljivosti proizvodnih stroškov v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe.

| (65) | Ob upoštevanju teh premislekov je Komisija sklenila, da ruski proizvajalci izvozniki zadevni izdelek trenutno prodajajo po dampinških cenah tretjim državam v Latinski Ameriki, Vzhodni Evropi, Afriki in Aziji. V OPP je povprečna izvozna cena franko tovarna štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za tretje države znašala 201 EUR/tono, povprečna domača cena franko tovarna pa je znašala 221 EUR/tono. Zato Komisija meni, da obstaja verjetnost, da bi ruski proizvajalci izvozniki prav tako prodajali v Unijo po dampinških cenah, če bi se trenutni ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(65)

Ob upoštevanju teh premislekov je Komisija sklenila, da ruski proizvajalci izvozniki zadevni izdelek trenutno prodajajo po dampinških cenah tretjim državam v Latinski Ameriki, Vzhodni Evropi, Afriki in Aziji. V OPP je povprečna izvozna cena franko tovarna štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za tretje države znašala 201 EUR/tono, povprečna domača cena franko tovarna pa je znašala 221 EUR/tono. Zato Komisija meni, da obstaja verjetnost, da bi ruski proizvajalci izvozniki prav tako prodajali v Unijo po dampinških cenah, če bi se trenutni ukrepi razveljavili.

| (66) | Združenje RFPA je trdilo, da primerjava ruskih domačih cen z ruskimi izvoznimi cenami za tretje države ni smiselna. Vendar Komisija v zvezi s tem meni, da so te cene pomemben kazalnik pri ocenjevanju, kako se bo izvoz v Unijo v prihodnosti najverjetneje razvijal, če bi ukrepi prenehali veljati, saj za ruski izvoz v večino tretjih držav ne veljajo protidampinške dajatve. Izvozne cene za tretje države so pomemben element pri tem skupnem ocenjevanju, zlasti ker ni dovolj zanesljivih podatkov o ruskem izvozu v Unijo v OPP, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52. |
| --- | --- |

(66)

Združenje RFPA je trdilo, da primerjava ruskih domačih cen z ruskimi izvoznimi cenami za tretje države ni smiselna. Vendar Komisija v zvezi s tem meni, da so te cene pomemben kazalnik pri ocenjevanju, kako se bo izvoz v Unijo v prihodnosti najverjetneje razvijal, če bi ukrepi prenehali veljati, saj za ruski izvoz v večino tretjih držav ne veljajo protidampinške dajatve. Izvozne cene za tretje države so pomemben element pri tem skupnem ocenjevanju, zlasti ker ni dovolj zanesljivih podatkov o ruskem izvozu v Unijo v OPP, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52.

| (67) | Ruska vlada in družba Acron sta v zvezi s tem trdili, da je nadaljevanje ukrepov nezakonito že zaradi dejstva, da so bili ti ukrepi uvedeni z Uredbo (ES) št. 661/2008, na podlagi uporabe domnevno nezakonite metodologije za prilagoditev cene plina pri konstruiranju normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(67)

Ruska vlada in družba Acron sta v zvezi s tem trdili, da je nadaljevanje ukrepov nezakonito že zaradi dejstva, da so bili ti ukrepi uvedeni z Uredbo (ES) št. 661/2008, na podlagi uporabe domnevno nezakonite metodologije za prilagoditev cene plina pri konstruiranju normalne vrednosti.

| (68) | Kot je razloženo v uvodni izjavi 63, Komisija pri tej preiskavi ni menila, da je treba ugotoviti, ali je bila domača prodaja del običajnega poteka trgovanja, zaradi česar bi bilo treba normalno vrednost konstruirati. Kot je družba Acron pravilno opozorila v svoji predložitvi po razkritju, to ne izključuje konstruiranja normalne vrednosti, vključno s potrebnimi prilagoditvami, ki se bodo po potrebi opravile v prihodnjih preiskavah. |
| --- | --- |

(68)

Kot je razloženo v uvodni izjavi 63, Komisija pri tej preiskavi ni menila, da je treba ugotoviti, ali je bila domača prodaja del običajnega poteka trgovanja, zaradi česar bi bilo treba normalno vrednost konstruirati. Kot je družba Acron pravilno opozorila v svoji predložitvi po razkritju, to ne izključuje konstruiranja normalne vrednosti, vključno s potrebnimi prilagoditvami, ki se bodo po potrebi opravile v prihodnjih preiskavah.

3.3.2   Neizkoriščene zmogljivosti

| (69) | Komisija je neizkoriščeno zmogljivost znanih ruskih proizvajalcev določila na naslednji način. Podatki o neizkoriščeni zmogljivosti štirih vzorčenih družb so temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, ki so bili po potrebi popravljeni po preveritvenih obiskih. Pri obratih, ki proizvajajo tako amonijev nitrat, ki se uporablja kot gnojilo, kot amonijev nitrat, ki se uporablja za industrijske namene (kot na primer za proizvodnjo eksploziv), t. i. „amonijev nitrat z nizko gostoto“, ki je prav tako zadevni izdelek, kot je določeno v uvodni izjavi 46, se je upoštevala njihova celotna neizkoriščena zmogljivost. Enako se je upoštevala tudi neizkoriščena zmogljivost obratov, ki proizvajajo le amonijev nitrat, ki se uporablja za industrijske namene. Poleg tega je bila v izračun neizkoriščene zmogljivosti vključena tudi celotna neizkoriščena zmogljivost družbe Kirovo, saj se neizkoriščena zmogljivost za druge vrste amonijevega nitrata, ki je trenutno izvzet iz uporabe protidampinških ukrepov (16), zlahka lahko uporablja za proizvodnjo amonijevega nitrata, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je neizkoriščeno zmogljivost znanih ruskih proizvajalcev določila na naslednji način. Podatki o neizkoriščeni zmogljivosti štirih vzorčenih družb so temeljili na izpolnjenih vprašalnikih, ki so bili po potrebi popravljeni po preveritvenih obiskih. Pri obratih, ki proizvajajo tako amonijev nitrat, ki se uporablja kot gnojilo, kot amonijev nitrat, ki se uporablja za industrijske namene (kot na primer za proizvodnjo eksploziv), t. i. „amonijev nitrat z nizko gostoto“, ki je prav tako zadevni izdelek, kot je določeno v uvodni izjavi 46, se je upoštevala njihova celotna neizkoriščena zmogljivost. Enako se je upoštevala tudi neizkoriščena zmogljivost obratov, ki proizvajajo le amonijev nitrat, ki se uporablja za industrijske namene. Poleg tega je bila v izračun neizkoriščene zmogljivosti vključena tudi celotna neizkoriščena zmogljivost družbe Kirovo, saj se neizkoriščena zmogljivost za druge vrste amonijevega nitrata, ki je trenutno izvzet iz uporabe protidampinških ukrepov (16), zlahka lahko uporablja za proizvodnjo amonijevega nitrata, trenutno uvrščenega pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90.

| (70) | Od preostalih petih ruskih proizvajalcev je ena družba Komisiji predložila svoj odgovor o svoji neizkoriščeni zmogljivosti. Za ostale je podatke predložilo združenje RFPA. |
| --- | --- |

(70)

Od preostalih petih ruskih proizvajalcev je ena družba Komisiji predložila svoj odgovor o svoji neizkoriščeni zmogljivosti. Za ostale je podatke predložilo združenje RFPA.

| (71) | Če so bili dejanski podatki o proizvodnji, ki so jih predložili nevzorčeni ruski proizvajalci, višji od poročane zmogljivosti, je bila osnova za ugotavljanje dejanske zmogljivosti dejanska proizvodnja. V teh primerih se je poročana zmogljivost nanašala na nazivne zmogljivosti (to je zasnovana zmogljivost obrata), ki niso bile popravljene po nadgradnji obratov, s katero se je njihova zmogljivost povečala. |
| --- | --- |

(71)

Če so bili dejanski podatki o proizvodnji, ki so jih predložili nevzorčeni ruski proizvajalci, višji od poročane zmogljivosti, je bila osnova za ugotavljanje dejanske zmogljivosti dejanska proizvodnja. V teh primerih se je poročana zmogljivost nanašala na nazivne zmogljivosti (to je zasnovana zmogljivost obrata), ki niso bile popravljene po nadgradnji obratov, s katero se je njihova zmogljivost povečala.

| (72) | Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je celotna zmogljivost ruskih proizvajalcev izvoznikov v OPP znašala 9 592 000 ton, njihova dejanska proizvodnja (vključno z amonijevim nitratom, ki se uporablja za industrijske namene, in drugimi vrstami amonijevega nitrata, ki so trenutno izvzete iz uporabe protidampinških ukrepov (17)) pa je znašala 8 519 105 ton. |
| --- | --- |

(72)

Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da je celotna zmogljivost ruskih proizvajalcev izvoznikov v OPP znašala 9 592 000 ton, njihova dejanska proizvodnja (vključno z amonijevim nitratom, ki se uporablja za industrijske namene, in drugimi vrstami amonijevega nitrata, ki so trenutno izvzete iz uporabe protidampinških ukrepov (17)) pa je znašala 8 519 105 ton.

| (73) | Neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev izvoznikov je v OPP posledično znašala 1,07 milijona ton, to pa je v nasprotju s trditvami RFPA, da je bila vgrajena zmogljivost proizvajalcev izvoznikov v celoti izkoriščena. Ta količina ustreza 16,9 % potrošnje Unije (glede na ugotovljenih 6,35 milijona ton potrošnje v OPP, glej oddelek 5.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(73)

Neizkoriščena zmogljivost proizvajalcev izvoznikov je v OPP posledično znašala 1,07 milijona ton, to pa je v nasprotju s trditvami RFPA, da je bila vgrajena zmogljivost proizvajalcev izvoznikov v celoti izkoriščena. Ta količina ustreza 16,9 % potrošnje Unije (glede na ugotovljenih 6,35 milijona ton potrošnje v OPP, glej oddelek 5.1 v nadaljevanju).

| (74) | Vendar je Komisija v okviru analize prihodnjih razmer ugotovila tudi, da bi se zmogljivost po OPP dodatno povečala za približno 472 000 ton, saj bi nekateri vzorčeni proizvajalci izvozniki vgradili nove zmogljivosti. Celotna neizkoriščena zmogljivost tako znaša 24,3 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(74)

Vendar je Komisija v okviru analize prihodnjih razmer ugotovila tudi, da bi se zmogljivost po OPP dodatno povečala za približno 472 000 ton, saj bi nekateri vzorčeni proizvajalci izvozniki vgradili nove zmogljivosti. Celotna neizkoriščena zmogljivost tako znaša 24,3 % potrošnje Unije.

| (75) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da neizkoriščenih zmogljivosti ni oziroma da bi Komisija morala vsaj analizirati dejstvo, da neizkoriščenih nazivnih zmogljivosti ni. Poleg tega se združenje RFPA ni strinjalo s tem, da so bile nove zmogljivosti po OPP okrepljene. |
| --- | --- |

(75)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da neizkoriščenih zmogljivosti ni oziroma da bi Komisija morala vsaj analizirati dejstvo, da neizkoriščenih nazivnih zmogljivosti ni. Poleg tega se združenje RFPA ni strinjalo s tem, da so bile nove zmogljivosti po OPP okrepljene.

| (76) | Združenje RFPA in ruski proizvajalci izvozniki so poročali o svoji vgrajeni zmogljivosti na podlagi nazivne teoretične zmogljivosti, ki v nekaterih primerih ni upoštevala nedavnih nadgradenj. To je Komisija ugotovila po preveritvenih obiskih, kar je tudi upoštevala. Kot je združenje RFPA pravilno trdilo v svoji predložitvi po razkritju, je bila poročana nazivna zmogljivost nevzorčenih ruskih proizvajalcev sprejeta za tiste nevzorčene ruske proizvajalce, ki so proizvedli manj od poročane zmogljivosti. Če so bili podatki o dejanski proizvodnji, ki so jih predložili preostali nevzorčeni proizvajalci, višji od poročane zmogljivosti, je bila osnova za ugotavljanje dejanske zmogljivosti dejanska proizvodnja. Za tri nevzorčene proizvajalce, ki niso predložili podatkov o zmogljivosti in proizvodnji, so se uporabili podatki RFPA. |
| --- | --- |

(76)

Združenje RFPA in ruski proizvajalci izvozniki so poročali o svoji vgrajeni zmogljivosti na podlagi nazivne teoretične zmogljivosti, ki v nekaterih primerih ni upoštevala nedavnih nadgradenj. To je Komisija ugotovila po preveritvenih obiskih, kar je tudi upoštevala. Kot je združenje RFPA pravilno trdilo v svoji predložitvi po razkritju, je bila poročana nazivna zmogljivost nevzorčenih ruskih proizvajalcev sprejeta za tiste nevzorčene ruske proizvajalce, ki so proizvedli manj od poročane zmogljivosti. Če so bili podatki o dejanski proizvodnji, ki so jih predložili preostali nevzorčeni proizvajalci, višji od poročane zmogljivosti, je bila osnova za ugotavljanje dejanske zmogljivosti dejanska proizvodnja. Za tri nevzorčene proizvajalce, ki niso predložili podatkov o zmogljivosti in proizvodnji, so se uporabili podatki RFPA.

| (77) | Komisija meni, da je to jasen in celovit pristop za ugotavljanje celotne proizvodne zmogljivosti ruskih proizvajalcev zadevnega izdelka. V nasprotju s trditvami se je ista metodologija uporabila za vse proizvajalce. Če je bila dejanska proizvodnja višja od poročane nazivne zmogljivosti, na primer zaradi nadgradnje proizvodnih obratov, Komisija ne vidi razloga, zakaj se taka dodatna zmogljivost dejansko ne bi upoštevala, če podatki o nazivni zmogljivosti očitno niso točni. Trditev, da taka metodologija ni običajna na trgu, ni razlog, da se zanemarijo podatki o dejanski proizvodnji. Prav tako način, na katerega se izračuna zmogljivost industrije Unije, na kar je opozorilo združenje RFPA, ni relevanten za ugotavljanje celotne proizvodne zmogljivosti ruskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(77)

Komisija meni, da je to jasen in celovit pristop za ugotavljanje celotne proizvodne zmogljivosti ruskih proizvajalcev zadevnega izdelka. V nasprotju s trditvami se je ista metodologija uporabila za vse proizvajalce. Če je bila dejanska proizvodnja višja od poročane nazivne zmogljivosti, na primer zaradi nadgradnje proizvodnih obratov, Komisija ne vidi razloga, zakaj se taka dodatna zmogljivost dejansko ne bi upoštevala, če podatki o nazivni zmogljivosti očitno niso točni. Trditev, da taka metodologija ni običajna na trgu, ni razlog, da se zanemarijo podatki o dejanski proizvodnji. Prav tako način, na katerega se izračuna zmogljivost industrije Unije, na kar je opozorilo združenje RFPA, ni relevanten za ugotavljanje celotne proizvodne zmogljivosti ruskih proizvajalcev.

| (78) | V nasprotju s trditvami RFPA neraba poročanih nazivnih zmogljivosti v nekaterih primerih in njihova nadomestitev z dejanskimi, večinoma preverjenimi podatki o proizvodnji ne pomeni, da je Komisija uporabila koncept najboljših dostopnih dejstev v smislu člena 18 osnovne uredbe. Komisija je v zvezi z zmogljivostjo v celoti uporabila podatke, ki so jih predložili ruski proizvajalci, vendar je z metodologijo izračunala celotno proizvodno zmogljivost, pri čemer ni upoštevala le nazivne zmogljivosti, temveč tudi dejansko proizvodnjo in zmogljivost. Ta metodologija je bila določena v splošnem dokumentu o razkritju, rezultat uporabe te metodologije glede na družbo in celo glede na obrat pa je bil razkrit vsem zadevnim družbam. V skladu s tem je Komisija za ugotavljanje celotne proizvodne zmogljivosti uporabila le podatke, ki so jih predložili ruski proizvajalci in združenje RFPA. Predloženi so bili vsi relevantni podatki, zato v zvezi s tem ni bilo treba uporabiti drugih virov podatkov. |
| --- | --- |

(78)

V nasprotju s trditvami RFPA neraba poročanih nazivnih zmogljivosti v nekaterih primerih in njihova nadomestitev z dejanskimi, večinoma preverjenimi podatki o proizvodnji ne pomeni, da je Komisija uporabila koncept najboljših dostopnih dejstev v smislu člena 18 osnovne uredbe. Komisija je v zvezi z zmogljivostjo v celoti uporabila podatke, ki so jih predložili ruski proizvajalci, vendar je z metodologijo izračunala celotno proizvodno zmogljivost, pri čemer ni upoštevala le nazivne zmogljivosti, temveč tudi dejansko proizvodnjo in zmogljivost. Ta metodologija je bila določena v splošnem dokumentu o razkritju, rezultat uporabe te metodologije glede na družbo in celo glede na obrat pa je bil razkrit vsem zadevnim družbam. V skladu s tem je Komisija za ugotavljanje celotne proizvodne zmogljivosti uporabila le podatke, ki so jih predložili ruski proizvajalci in združenje RFPA. Predloženi so bili vsi relevantni podatki, zato v zvezi s tem ni bilo treba uporabiti drugih virov podatkov.

| (79) | Na splošno so se za proizvajalce, ki niso bili preiskani, uporabili podatki o zmogljivosti in proizvodnji, ki so jih navedli sami v vprašalnikih. Združenje RFPA je predložilo pripombe o izračunu zmogljivosti nekaterih družb in obratov. Trdilo je, da obseg proizvodnje proizvajalca UralChem Kirovo v OPP, kot je določen v dokumentu o razkritju, ni pravilen. Komisija je upoštevala to trditev in namesto tega uporabila obseg proizvodnje, ki je omenjen v predložitvi po razkritju. Prav tako se je upoštevalo tehnično poročilo o zmogljivosti, ki je bilo predloženo med obiskom obrata in se je nanašalo na največjo proizvodnjo AN, ki jo je zadevni obrat dosegel, kot je pravilno opozorilo združenje RFPA. Za proizvajalca UralChem Berezniki se je pri izračunu zmogljivosti upoštevalo deset dni za vzdrževanje, kot je družba poročala med preveritvenim obiskom. Pripombe o dodatnih prekinitvah proizvodnje, prejete po razkritju, niso bile utemeljene in zdi se, da so temeljile na podatkih druge družbe. Te pripombe so bile zato zavrnjene. |
| --- | --- |

(79)

Na splošno so se za proizvajalce, ki niso bili preiskani, uporabili podatki o zmogljivosti in proizvodnji, ki so jih navedli sami v vprašalnikih. Združenje RFPA je predložilo pripombe o izračunu zmogljivosti nekaterih družb in obratov. Trdilo je, da obseg proizvodnje proizvajalca UralChem Kirovo v OPP, kot je določen v dokumentu o razkritju, ni pravilen. Komisija je upoštevala to trditev in namesto tega uporabila obseg proizvodnje, ki je omenjen v predložitvi po razkritju. Prav tako se je upoštevalo tehnično poročilo o zmogljivosti, ki je bilo predloženo med obiskom obrata in se je nanašalo na največjo proizvodnjo AN, ki jo je zadevni obrat dosegel, kot je pravilno opozorilo združenje RFPA. Za proizvajalca UralChem Berezniki se je pri izračunu zmogljivosti upoštevalo deset dni za vzdrževanje, kot je družba poročala med preveritvenim obiskom. Pripombe o dodatnih prekinitvah proizvodnje, prejete po razkritju, niso bile utemeljene in zdi se, da so temeljile na podatkih druge družbe. Te pripombe so bile zato zavrnjene.

| (80) | Prav tako se niso upoštevale pripombe o ozkih grlih pri proizvodnem procesu drugih obratov, saj niso bile utemeljene in jih ni bilo mogoče preveriti. Zdi se, da se je pri enem od obratov ozko grlo nanašalo na proizvodnjo dušikove kisline. Vendar bi se tudi ob upoštevanju domnevne največje proizvodnje dušikove kisline lahko dosegla zmogljivost, ki jo je ugotovila Komisija, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da je za proizvodnjo ene tone AN potrebna manj kot ena tona dušikove kisline. |
| --- | --- |

(80)

Prav tako se niso upoštevale pripombe o ozkih grlih pri proizvodnem procesu drugih obratov, saj niso bile utemeljene in jih ni bilo mogoče preveriti. Zdi se, da se je pri enem od obratov ozko grlo nanašalo na proizvodnjo dušikove kisline. Vendar bi se tudi ob upoštevanju domnevne največje proizvodnje dušikove kisline lahko dosegla zmogljivost, ki jo je ugotovila Komisija, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da je za proizvodnjo ene tone AN potrebna manj kot ena tona dušikove kisline.

| (81) | Združenje RFPA je v zvezi s povečanjem zmogljivosti po OPP trdilo, da je bilo povečanje zmogljivosti v zvezi z enim proizvajalcem, ki je izvedel naložbo, povezano z novo proizvodno linijo, precenjeno. Vendar izračun Komisije o načrtovani zmogljivosti temelji na angleškem prevodu tehničnega poročila o novi proizvodni liniji, ki ga je družba zagotovila med preveritvenim obiskom v prostorih družbe in ki se zato šteje za zanesljivega. |
| --- | --- |

(81)

Združenje RFPA je v zvezi s povečanjem zmogljivosti po OPP trdilo, da je bilo povečanje zmogljivosti v zvezi z enim proizvajalcem, ki je izvedel naložbo, povezano z novo proizvodno linijo, precenjeno. Vendar izračun Komisije o načrtovani zmogljivosti temelji na angleškem prevodu tehničnega poročila o novi proizvodni liniji, ki ga je družba zagotovila med preveritvenim obiskom v prostorih družbe in ki se zato šteje za zanesljivega.

| (82) | Družba Acron je trdila, da nima znatne neizkoriščene zmogljivosti, zlasti zaradi težav pri dostopu do surovin. Vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da se surovine niso uporabljale le za proizvodnjo zadevnega izdelka, temveč tudi za proizvodnjo mnogih drugih izdelkov. Če se upoštevata razširjena uporaba surovin in možnost, da se zlahka preusmerijo za proizvodnjo zadevnega izdelka, se te domnevne težave ne obravnavajo kot element, ki bi omejil celotno proizvodno zmogljivost zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(82)

Družba Acron je trdila, da nima znatne neizkoriščene zmogljivosti, zlasti zaradi težav pri dostopu do surovin. Vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da se surovine niso uporabljale le za proizvodnjo zadevnega izdelka, temveč tudi za proizvodnjo mnogih drugih izdelkov. Če se upoštevata razširjena uporaba surovin in možnost, da se zlahka preusmerijo za proizvodnjo zadevnega izdelka, se te domnevne težave ne obravnavajo kot element, ki bi omejil celotno proizvodno zmogljivost zadevnega izdelka.

| (83) | Komisija je z uporabo metodologije, opisane v predhodnih uvodnih izjavah, ugotovila, da obstaja znatna presežna zmogljivost. Trditev združenja RFPA in družbe Acron ni bilo mogoče utemeljiti in se zato zavrnejo. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je z uporabo metodologije, opisane v predhodnih uvodnih izjavah, ugotovila, da obstaja znatna presežna zmogljivost. Trditev združenja RFPA in družbe Acron ni bilo mogoče utemeljiti in se zato zavrnejo.

| (84) | Komisija meni, da obstaja verjetnost, da bi se vsaj del te neizkoriščene zmogljivosti uporabil in preusmeril na trge Unije, če bi se trenutni ukrepi odpravili, in sicer iz razlogov, ki so navedeni v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(84)

Komisija meni, da obstaja verjetnost, da bi se vsaj del te neizkoriščene zmogljivosti uporabil in preusmeril na trge Unije, če bi se trenutni ukrepi odpravili, in sicer iz razlogov, ki so navedeni v nadaljevanju.

| (85) | Nekatere potencialno največje izvozne trge za AN na svetu (kot so Združene države Amerike in Avstralija) protidampinški ukrepi še vedno ščitijo pred ruskim izvozom. Poleg tega je kitajski trg še vedno zaprt za uvoz AN. Zato ruski proizvajalci verjetno ne bodo izvažali na te trge oziroma tega ne morejo. |
| --- | --- |

(85)

Nekatere potencialno največje izvozne trge za AN na svetu (kot so Združene države Amerike in Avstralija) protidampinški ukrepi še vedno ščitijo pred ruskim izvozom. Poleg tega je kitajski trg še vedno zaprt za uvoz AN. Zato ruski proizvajalci verjetno ne bodo izvažali na te trge oziroma tega ne morejo.

| (86) | Ministrstvo za trgovino ZDA je dne 22. maja 2014 objavilo predhodne rezultate upravnega pregleda protidampinških dajatev (18) in za družbi Acron in EuroChem predlagalo nične dajatve za njun izvoz AN v ZDA. Vendar bi trenutno veljavne dajatve še vedno veljale za vse preostale proizvajalce izvoznike iz Rusije, tudi če bi bil ta predlog sprejet. Poleg tega bi v skladu z oddelkom 751(a)(2) Zakona ZDA o tarifah iz leta 1930, kakor je bil spremenjen, odprava dajatev za družbi Acron in EuroChem veljala le eno leto, nato pa bi bil ponovno potreben letni upravni pregled, s katerim bi se protidampinške dajatve lahko ponovno uvedle, to pa bi bilo odvisno od rezultata pregleda. V ZDA se trg AN, ki se uporablja kot gnojilo, v zadnjem desetletju zmanjšuje zaradi vedno večjih varnostnih zahtev in nepripravljenosti trgovcev, da bi trgovali z AN (19). Poleg tega imajo proizvajalci AN v ZDA zaradi ekstrakcije plina iz skrilavca, ki se je začela v zadnjih letih, sedaj dostop do cenejšega plina. Zato obstaja verjetnost, da bi se družbi Acron in EuroChem soočili z močno konkurenco in v ZDA ne bi mogli pridobiti velikih tržnih deležev. |
| --- | --- |

(86)

Ministrstvo za trgovino ZDA je dne 22. maja 2014 objavilo predhodne rezultate upravnega pregleda protidampinških dajatev (18) in za družbi Acron in EuroChem predlagalo nične dajatve za njun izvoz AN v ZDA. Vendar bi trenutno veljavne dajatve še vedno veljale za vse preostale proizvajalce izvoznike iz Rusije, tudi če bi bil ta predlog sprejet. Poleg tega bi v skladu z oddelkom 751(a)(2) Zakona ZDA o tarifah iz leta 1930, kakor je bil spremenjen, odprava dajatev za družbi Acron in EuroChem veljala le eno leto, nato pa bi bil ponovno potreben letni upravni pregled, s katerim bi se protidampinške dajatve lahko ponovno uvedle, to pa bi bilo odvisno od rezultata pregleda. V ZDA se trg AN, ki se uporablja kot gnojilo, v zadnjem desetletju zmanjšuje zaradi vedno večjih varnostnih zahtev in nepripravljenosti trgovcev, da bi trgovali z AN (19). Poleg tega imajo proizvajalci AN v ZDA zaradi ekstrakcije plina iz skrilavca, ki se je začela v zadnjih letih, sedaj dostop do cenejšega plina. Zato obstaja verjetnost, da bi se družbi Acron in EuroChem soočili z močno konkurenco in v ZDA ne bi mogli pridobiti velikih tržnih deležev.

| (87) | Združenje RFPA je trdilo, da se bodo drugi glavni namembni kraji za izvoz ruskega AN, kot so Latinska Amerika (zlasti Brazilija), Egipt in Turčija, do leta 2017 bistveno povečali v primerjavi z letom 2012. Navajalo je poročilo, ki je napovedovalo skupno 15-odstotno povečanje povpraševanja po AN na območju Brazilije, Egipta, Peruja, Turčije, Ekvadorja in Kolumbije kot celoti. To povečanje znaša 749 000 ton (tj. povečanje s 4,851 milijona ton leta 2012 na 5,6 milijona ton leta 2017), kar pomeni, da je povečanje v povprečju znašalo 149 800 ton letno. Vendar je to le 9,7 % ocenjene letne neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev. Vložnik trdi, da bi večjemu povpraševanju v teh državah deloma zadostila domača proizvodnja, saj naj bi imele zadevne države številne projekte za gradnjo svojih zmogljivosti na področju proizvodnje AN ali drugih gnojil na osnovi dušika. Ne glede na to, ali bodo ti projekti dejansko uresničeni in ali bodo vsaj deloma zadostili večji potrošnji, Komisija meni, da je napovedana potrošnja v zadevnih državah na ravni, ki bi omogočala le delno absorpcijo neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(87)

Združenje RFPA je trdilo, da se bodo drugi glavni namembni kraji za izvoz ruskega AN, kot so Latinska Amerika (zlasti Brazilija), Egipt in Turčija, do leta 2017 bistveno povečali v primerjavi z letom 2012. Navajalo je poročilo, ki je napovedovalo skupno 15-odstotno povečanje povpraševanja po AN na območju Brazilije, Egipta, Peruja, Turčije, Ekvadorja in Kolumbije kot celoti. To povečanje znaša 749 000 ton (tj. povečanje s 4,851 milijona ton leta 2012 na 5,6 milijona ton leta 2017), kar pomeni, da je povečanje v povprečju znašalo 149 800 ton letno. Vendar je to le 9,7 % ocenjene letne neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev. Vložnik trdi, da bi večjemu povpraševanju v teh državah deloma zadostila domača proizvodnja, saj naj bi imele zadevne države številne projekte za gradnjo svojih zmogljivosti na področju proizvodnje AN ali drugih gnojil na osnovi dušika. Ne glede na to, ali bodo ti projekti dejansko uresničeni in ali bodo vsaj deloma zadostili večji potrošnji, Komisija meni, da je napovedana potrošnja v zadevnih državah na ravni, ki bi omogočala le delno absorpcijo neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev.

| (88) | Združenje RFPA je po razkritju trdilo, da Komisija ni upoštevala povečanja potrošnje ruskega AN na drugih trgih tretjih držav, zlasti na območju nekdanje Sovjetske zveze. Vendar tudi v Ukrajini, ki je eden glavnih trgov na tem območju, veljajo protidampinške dajatve na uvoz ruskega AN. Julija 2014 so bile te dajatve podaljšane za pet let, raven dajatev pa se je bistveno zvišala. Zato bo ta trg še naprej zaprt za uvoz ruskega AN. |
| --- | --- |

(88)

Združenje RFPA je po razkritju trdilo, da Komisija ni upoštevala povečanja potrošnje ruskega AN na drugih trgih tretjih držav, zlasti na območju nekdanje Sovjetske zveze. Vendar tudi v Ukrajini, ki je eden glavnih trgov na tem območju, veljajo protidampinške dajatve na uvoz ruskega AN. Julija 2014 so bile te dajatve podaljšane za pet let, raven dajatev pa se je bistveno zvišala. Zato bo ta trg še naprej zaprt za uvoz ruskega AN.

| (89) | Poleg tega je raven cen na drugih trgih, kot je na primer Kazahstan, taka, da bi bilo za ruske proizvajalce izvoznike privlačnejše, če bi svoj izvoz preusmerili v Unijo. Poleg tega so ti trgi bistveno manjši od trga Unije. Potrošnja v Kazahstanu tako na primer znaša manj kot 4 % potrošnje v Uniji. |
| --- | --- |

(89)

Poleg tega je raven cen na drugih trgih, kot je na primer Kazahstan, taka, da bi bilo za ruske proizvajalce izvoznike privlačnejše, če bi svoj izvoz preusmerili v Unijo. Poleg tega so ti trgi bistveno manjši od trga Unije. Potrošnja v Kazahstanu tako na primer znaša manj kot 4 % potrošnje v Uniji.

| (90) | Poleg tega so bile podane trditve, da napovedana rast drugih glavnih namembnih krajev za izvoz ni bila pravilno izračunana. Vendar so uporabljeni podatki temeljili na neodvisnem poročilu iz uvodne izjave 87. Tudi če bi se ti podatki v skladu s trditvami izkazali za podcenjene, bi se napovedani rasti povpraševanja še vedno lahko zadostilo le z delom neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega so bile podane trditve, da napovedana rast drugih glavnih namembnih krajev za izvoz ni bila pravilno izračunana. Vendar so uporabljeni podatki temeljili na neodvisnem poročilu iz uvodne izjave 87. Tudi če bi se ti podatki v skladu s trditvami izkazali za podcenjene, bi se napovedani rasti povpraševanja še vedno lahko zadostilo le z delom neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev.

| (91) | Ni verjetno, da bo domač trg absorbiral neizkoriščeno zmogljivost. Združenje RFPA je trdilo, da naj bi v skladu z istim poročilom tudi potrošnja v Rusiji ostala velika in naj bi se celo povečala v prihodnosti, zato bodo ruski proizvajalci najprej poskušali zadostiti potrebam domačega trga. Združenje RFPA je to trditev ponovilo po razkritju. Vendar je domača prodaja v OPP znašala 53 % celotne prodaje ruskih proizvajalcev in napovedana 3-odstotna letna rast v naslednjih petih letih (v povprečju približno za 120 000 ton letno) bi se zlahka lahko pokrila že s trenutno neizkoriščeno zmogljivostjo ruskih proizvajalcev. Napovedana letna rast predstavlja manj kot 7,8 % ocenjene letne neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev po OPP. Poleg tega je prihodnja rast potrošnje le napoved, ki se morda ne bo uresničila oziroma bo rast počasnejša, saj naj bi v zadnjih petih letih po podatkih istega poročila obstajala velika nihanja v domači potrošnji v primerjavi s potrošnjo Unije ali tretjih držav (20). |
| --- | --- |

(91)

Ni verjetno, da bo domač trg absorbiral neizkoriščeno zmogljivost. Združenje RFPA je trdilo, da naj bi v skladu z istim poročilom tudi potrošnja v Rusiji ostala velika in naj bi se celo povečala v prihodnosti, zato bodo ruski proizvajalci najprej poskušali zadostiti potrebam domačega trga. Združenje RFPA je to trditev ponovilo po razkritju. Vendar je domača prodaja v OPP znašala 53 % celotne prodaje ruskih proizvajalcev in napovedana 3-odstotna letna rast v naslednjih petih letih (v povprečju približno za 120 000 ton letno) bi se zlahka lahko pokrila že s trenutno neizkoriščeno zmogljivostjo ruskih proizvajalcev. Napovedana letna rast predstavlja manj kot 7,8 % ocenjene letne neizkoriščene zmogljivosti ruskih proizvajalcev po OPP. Poleg tega je prihodnja rast potrošnje le napoved, ki se morda ne bo uresničila oziroma bo rast počasnejša, saj naj bi v zadnjih petih letih po podatkih istega poročila obstajala velika nihanja v domači potrošnji v primerjavi s potrošnjo Unije ali tretjih držav (20).

| (92) | Unija tako ostaja najpomembnejši trg za AN na svetu, saj predstavlja približno 18 % svetovne potrošnje. Njena geografska bližina Rusiji in dejstvo, da imajo nekateri ruski izvozniki dobro uveljavljene distribucijske kanale v Uniji, logistično olajšata izvoz. |
| --- | --- |

(92)

Unija tako ostaja najpomembnejši trg za AN na svetu, saj predstavlja približno 18 % svetovne potrošnje. Njena geografska bližina Rusiji in dejstvo, da imajo nekateri ruski izvozniki dobro uveljavljene distribucijske kanale v Uniji, logistično olajšata izvoz.

| (93) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da bi bilo treba pri vstopu ruskega AN v Unijo upoštevati domnevne tehnične ovire v trgovini, in sicer prepoved prodaje (v Nemčiji) ali stroge predpise o hrambi AN v nekaterih drugih državah članicah. Vendar v nasprotju s trditvami RFPA te omejitve nediskriminatorno veljajo tako za izvoznike iz tretjih držav kot za proizvajalce Unije in nimajo nesorazmernega vpliva na uvoz. Poleg tega te omejitve ne vplivajo na skupno privlačnost trga Unije, saj je eden največjih trgov na svetu v smislu potrošnje. Zato Komisija to trditev zavrača. |
| --- | --- |

(93)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da bi bilo treba pri vstopu ruskega AN v Unijo upoštevati domnevne tehnične ovire v trgovini, in sicer prepoved prodaje (v Nemčiji) ali stroge predpise o hrambi AN v nekaterih drugih državah članicah. Vendar v nasprotju s trditvami RFPA te omejitve nediskriminatorno veljajo tako za izvoznike iz tretjih držav kot za proizvajalce Unije in nimajo nesorazmernega vpliva na uvoz. Poleg tega te omejitve ne vplivajo na skupno privlačnost trga Unije, saj je eden največjih trgov na svetu v smislu potrošnje. Zato Komisija to trditev zavrača.

| (94) | Komisija je zato sklenila, da imajo ruski proizvajalci na voljo veliko neizkoriščene zmogljivosti, zato obstaja zelo velika verjetnost, da bi jo uporabili za znaten dodaten izvoz v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je zato sklenila, da imajo ruski proizvajalci na voljo veliko neizkoriščene zmogljivosti, zato obstaja zelo velika verjetnost, da bi jo uporabili za znaten dodaten izvoz v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati.

3.3.3   Spodbude za preusmeritev obsega prodaje v Unijo

| (95) | Raven cen v Uniji je trenutno bistveno višja od ravni cen v glavnih tretjih državah, ki jih Rusija oskrbuje, in na ruskem domačem trgu. V OPP sta bili povprečna izvozna cena franko tovarna (201 EUR/tono) za tretje države in povprečna domača cena franko tovarna (221 EUR/tono) štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za 34 % oziroma 27 % nižji od povprečne cene franko tovarna vzorčenih proizvajalcev Unije (303 EUR/tono) (glej tabelo 7) ter tudi nižji od povprečne cene franko tovarna uvoza iz Rusije v Unijo (glej tabelo 2) in iz tretjih držav v Unijo (glej tabelo 3). |
| --- | --- |

(95)

Raven cen v Uniji je trenutno bistveno višja od ravni cen v glavnih tretjih državah, ki jih Rusija oskrbuje, in na ruskem domačem trgu. V OPP sta bili povprečna izvozna cena franko tovarna (201 EUR/tono) za tretje države in povprečna domača cena franko tovarna (221 EUR/tono) štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za 34 % oziroma 27 % nižji od povprečne cene franko tovarna vzorčenih proizvajalcev Unije (303 EUR/tono) (glej tabelo 7) ter tudi nižji od povprečne cene franko tovarna uvoza iz Rusije v Unijo (glej tabelo 2) in iz tretjih držav v Unijo (glej tabelo 3).

| (96) | Zaradi večjega uvoza po nižji ceni bi se cene v Uniji verjetno znižale, če bi se ukrepi razveljavili. Vendar se ob upoštevanju velike vrzeli med izvoznimi cenami ruskih proizvajalcev izvoznikov za tretje države in cenami, ki so jih ruski proizvajalci izvozniki, proizvajalci izvozniki iz tretjih držav in proizvajalci Unije zaračunavali na trgu Unije v OPP, ne zdi verjetno, da se bodo cene na trgu Unije zmanjšale na trenutno raven trgov tretjih držav, na katere izvažajo ruski proizvajalci. Zato je verjetno, da bodo proizvajalci izvozniki s prodajo v Unijo poskušali doseči višjo stopnjo dobička. Posledično bodo imeli proizvajalci izvozniki verjetno spodbudo za preusmeritev dela trenutnega obsega izvoza v tretje države (približno 3,4 milijona ton v OPP, kar znaša več kot 50 % potrošnje Unije) v Unijo (21). |
| --- | --- |

(96)

Zaradi večjega uvoza po nižji ceni bi se cene v Uniji verjetno znižale, če bi se ukrepi razveljavili. Vendar se ob upoštevanju velike vrzeli med izvoznimi cenami ruskih proizvajalcev izvoznikov za tretje države in cenami, ki so jih ruski proizvajalci izvozniki, proizvajalci izvozniki iz tretjih držav in proizvajalci Unije zaračunavali na trgu Unije v OPP, ne zdi verjetno, da se bodo cene na trgu Unije zmanjšale na trenutno raven trgov tretjih držav, na katere izvažajo ruski proizvajalci. Zato je verjetno, da bodo proizvajalci izvozniki s prodajo v Unijo poskušali doseči višjo stopnjo dobička. Posledično bodo imeli proizvajalci izvozniki verjetno spodbudo za preusmeritev dela trenutnega obsega izvoza v tretje države (približno 3,4 milijona ton v OPP, kar znaša več kot 50 % potrošnje Unije) v Unijo (21).

3.4   Sklep

| (97) | Ob upoštevanju premislekov iz oddelka 3.3 je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga in znatnega povečanja izvoženih količin v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(97)

Ob upoštevanju premislekov iz oddelka 3.3 je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga in znatnega povečanja izvoženih količin v Unijo, če bi ukrepi prenehali veljati.

4.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (98) | Industrija Unije je bila opredeljena kot znani proizvajalci AN v Uniji med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(98)

Industrija Unije je bila opredeljena kot znani proizvajalci AN v Uniji med obravnavanim obdobjem.

| (99) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, je bil izbran vzorec, ki ga so ga sestavljale štiri družbe. Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so sodelovali, poslali izpolnjene vprašalnike v rokih in pri vseh je bil opravljen obisk med preiskavo. Poleg tega je združenje Fertilisers Europe zagotovilo dodatne podatke o zmogljivosti, proizvodnji in prodaji nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev ter ocene za preostale proizvajalce. Komisija je navzkrižno preverila te podatke s podatki, ki so jih predložile druge zainteresirane strani, in/ali javno dostopnimi podatki, če je bilo to mogoče. |
| --- | --- |

(99)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 19, je bil izbran vzorec, ki ga so ga sestavljale štiri družbe. Vsi vzorčeni proizvajalci Unije so sodelovali, poslali izpolnjene vprašalnike v rokih in pri vseh je bil opravljen obisk med preiskavo. Poleg tega je združenje Fertilisers Europe zagotovilo dodatne podatke o zmogljivosti, proizvodnji in prodaji nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev ter ocene za preostale proizvajalce. Komisija je navzkrižno preverila te podatke s podatki, ki so jih predložile druge zainteresirane strani, in/ali javno dostopnimi podatki, če je bilo to mogoče.

| (100) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da vzorec, ki ga je izbrala Komisija, ni bil reprezentativen za industrijo Unije. Trditev temelji na domnevi, da se isti gospodarski kazalniki (zlasti dobičkonosnost) razlikujejo med vzorčenimi družbami in industrijo Unije na splošno. |
| --- | --- |

(100)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da vzorec, ki ga je izbrala Komisija, ni bil reprezentativen za industrijo Unije. Trditev temelji na domnevi, da se isti gospodarski kazalniki (zlasti dobičkonosnost) razlikujejo med vzorčenimi družbami in industrijo Unije na splošno.

| (101) | Te trditve ni mogoče sprejeti. Štiri vzorčene družbe so bile objektivno izbrane na podlagi obsega njihove proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka v Uniji, kot je določeno v členu 17(1) osnovne uredbe. Namen vzorčenja je omogočiti službam Komisije, da v razpoložljivem času opravijo podrobno preiskavo nekaterih dejavnikov škode za reprezentativen del industrije Unije. Dejstvo, da se nekateri kazalniki škode morda razlikujejo med vzorčenimi družbami in celotno industrijo Unije, ne pomeni, da vzorec ni reprezentativen. Ker so bili podatki vzorčenih proizvajalcev preverjeni na kraju samem v prostorih zadevnih družb, se štejejo za zanesljive podatke. V vsakem primeru je bilo ugotovljeno, kot je omenjeno v uvodni izjavi 145, da industrija Unije v OPP ni utrpela škode. |
| --- | --- |

(101)

Te trditve ni mogoče sprejeti. Štiri vzorčene družbe so bile objektivno izbrane na podlagi obsega njihove proizvodnje in prodaje zadevnega izdelka v Uniji, kot je določeno v členu 17(1) osnovne uredbe. Namen vzorčenja je omogočiti službam Komisije, da v razpoložljivem času opravijo podrobno preiskavo nekaterih dejavnikov škode za reprezentativen del industrije Unije. Dejstvo, da se nekateri kazalniki škode morda razlikujejo med vzorčenimi družbami in celotno industrijo Unije, ne pomeni, da vzorec ni reprezentativen. Ker so bili podatki vzorčenih proizvajalcev preverjeni na kraju samem v prostorih zadevnih družb, se štejejo za zanesljive podatke. V vsakem primeru je bilo ugotovljeno, kot je omenjeno v uvodni izjavi 145, da industrija Unije v OPP ni utrpela škode.

| (102) | Poleg tega je združenje RFPA trdilo, da nekatere vzorčene družbe niso sodelovale s Komisijo, saj naj ne bi predložile nekaterih podatkov oziroma so predložile le delne in nepravilne podatke. Zato je združenje RFPA zahtevalo, da se na podlagi navedenih podatkov ne sme oblikovati ugotovitev o stanju industrije Unije ter da bi se morali zaradi pomanjkanja sodelovanja industrije Unije oblikovati negativni zaključki oziroma da bi se morali namesto teh podatkov uporabiti kazalniki za celotno industrijo Unije. |
| --- | --- |

(102)

Poleg tega je združenje RFPA trdilo, da nekatere vzorčene družbe niso sodelovale s Komisijo, saj naj ne bi predložile nekaterih podatkov oziroma so predložile le delne in nepravilne podatke. Zato je združenje RFPA zahtevalo, da se na podlagi navedenih podatkov ne sme oblikovati ugotovitev o stanju industrije Unije ter da bi se morali zaradi pomanjkanja sodelovanja industrije Unije oblikovati negativni zaključki oziroma da bi se morali namesto teh podatkov uporabiti kazalniki za celotno industrijo Unije.

| (103) | Te trditve ni mogoče sprejeti. Komisija je zadovoljna s podatki, ki so jih predložile vzorčene družbe in so bili preverjeni na kraju samem v prostorih zadevnih družb ter predstavljajo zanesljiv del ocene položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(103)

Te trditve ni mogoče sprejeti. Komisija je zadovoljna s podatki, ki so jih predložile vzorčene družbe in so bili preverjeni na kraju samem v prostorih zadevnih družb ter predstavljajo zanesljiv del ocene položaja industrije Unije.

5.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

5.1   Potrošnja Unije

| (104) | Komisija je očitno potrošnjo Unije ugotovila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) (22). |
| --- | --- |

(104)

Komisija je očitno potrošnjo Unije ugotovila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) (22).

| (105) | Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

  Tabela 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 7 174 863 | 6 674 500 | 6 698 722 | 6 356 761 |
| Indeks (2010 = 100) | 100 | 93 | 93 | 89 |
| Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, preverjeni podatki in podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6). |

(105)

Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:

Tabela 1

Potrošnja Unije (v tonah)

2010

2011

2012

OPP

Celotna potrošnja Unije

7 174 863

6 674 500

6 698 722

6 356 761

Indeks (2010 = 100)

100

93

93

89

Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, preverjeni podatki in podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6).

| (106) | Med letom 2010 in OPP se je potrošnja AN v Uniji zmanjšala za 11 % ne glede na dejstvo, da se proizvodnja kmetijskih proizvodov ni zmanjševala v skladu s tem. Za tako zmanjšanje obstajajo trije glavni razlogi. Prvič, oprema in tehnike za uporabo gnojil so se izboljšale, zato je za kvadratni meter zemlje potrebna manjša količina gnojil. Drugič, zmanjšanje potrošnje AN je posledica uporabe drugih gnojil, kot so kalcijev amonijev nitrat ali sestavljena gnojila. Tretjič, pomisleki o varnosti in stroga pravila o proizvodnji in hrambi amonijevega nitrata odvračajo od uporabe tega izdelka. |
| --- | --- |

(106)

Med letom 2010 in OPP se je potrošnja AN v Uniji zmanjšala za 11 % ne glede na dejstvo, da se proizvodnja kmetijskih proizvodov ni zmanjševala v skladu s tem. Za tako zmanjšanje obstajajo trije glavni razlogi. Prvič, oprema in tehnike za uporabo gnojil so se izboljšale, zato je za kvadratni meter zemlje potrebna manjša količina gnojil. Drugič, zmanjšanje potrošnje AN je posledica uporabe drugih gnojil, kot so kalcijev amonijev nitrat ali sestavljena gnojila. Tretjič, pomisleki o varnosti in stroga pravila o proizvodnji in hrambi amonijevega nitrata odvračajo od uporabe tega izdelka.

| (107) | Po razkritju je združenje RFPA zahtevalo dodatne informacije o virih podatkov o potrošnji, ki jih je razkrila Komisija, zato je 26. junija 2014 potekalo zaslišanje, ki mu je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje. Nato je združenje RFPA trdilo, da so bili podatki, ki jih je zagotovil vložnik, v postopku predloženi prepozno, da so bili ti podatki nepreverjeni in nedosledni s podatki, ki jih je vložnik zagotovil predhodno. Poleg tega je združenje RFPA trdilo, da navedeni podatki najverjetneje niso vključevali podatkov o tehničnem amonijevem nitratu in mešanicah amonijevega nitrata z drugimi gnojilnimi ali negnojilnimi snovmi, saj so se razlikovali od podobnih podatkov, ki so bili na voljo vložniku in posredovani njegovim članom. Zato se jih ne bi smelo upoštevati in bi bilo treba namesto njih uporabiti najboljša razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(107)

Po razkritju je združenje RFPA zahtevalo dodatne informacije o virih podatkov o potrošnji, ki jih je razkrila Komisija, zato je 26. junija 2014 potekalo zaslišanje, ki mu je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje. Nato je združenje RFPA trdilo, da so bili podatki, ki jih je zagotovil vložnik, v postopku predloženi prepozno, da so bili ti podatki nepreverjeni in nedosledni s podatki, ki jih je vložnik zagotovil predhodno. Poleg tega je združenje RFPA trdilo, da navedeni podatki najverjetneje niso vključevali podatkov o tehničnem amonijevem nitratu in mešanicah amonijevega nitrata z drugimi gnojilnimi ali negnojilnimi snovmi, saj so se razlikovali od podobnih podatkov, ki so bili na voljo vložniku in posredovani njegovim članom. Zato se jih ne bi smelo upoštevati in bi bilo treba namesto njih uporabiti najboljša razpoložljiva dejstva.

| (108) | Ta trditev se zavrne. Komisija je uporabila podatke za prodajo v EU, ki jih je zagotovil vložnik, in jih navzkrižno preverila s preverjenimi podatki vzorčenih proizvajalcev. Tem podatkom so bili dodani podatki o uvozu, da se je ugotovila potrošnja v Uniji. Zato se šteje, da so ti podatki zanesljivi. |
| --- | --- |

(108)

Ta trditev se zavrne. Komisija je uporabila podatke za prodajo v EU, ki jih je zagotovil vložnik, in jih navzkrižno preverila s preverjenimi podatki vzorčenih proizvajalcev. Tem podatkom so bili dodani podatki o uvozu, da se je ugotovila potrošnja v Uniji. Zato se šteje, da so ti podatki zanesljivi.

| (109) | Združenje RFPA je trdilo tudi, da je osnova za izračun celotne potrošnje Unije, ki ga je opravila Komisija, podcenjena ter da se na podlagi poročila, ki ga je objavil neodvisni tržni analitik, potrošnja povečuje, ne pa zmanjšuje. Podrobneje povedano, podatki iz tega poročila o povpraševanju po FGAN in EGAN (kategoriji eksplozivnega amonijevega nitrata) v Uniji za leto 2010 ustrezajo podatkom Komisije v višini 7,1 milijona ton, vendar naj bi se podatki iz navedenega poročila v prihodnjih letih povečevali, ne pa zmanjševali. |
| --- | --- |

(109)

Združenje RFPA je trdilo tudi, da je osnova za izračun celotne potrošnje Unije, ki ga je opravila Komisija, podcenjena ter da se na podlagi poročila, ki ga je objavil neodvisni tržni analitik, potrošnja povečuje, ne pa zmanjšuje. Podrobneje povedano, podatki iz tega poročila o povpraševanju po FGAN in EGAN (kategoriji eksplozivnega amonijevega nitrata) v Uniji za leto 2010 ustrezajo podatkom Komisije v višini 7,1 milijona ton, vendar naj bi se podatki iz navedenega poročila v prihodnjih letih povečevali, ne pa zmanjševali.

| (110) | Ta trditev je neutemeljena, saj je Komisija uporabila dejanske podatke, ki jih je zagotovil vložnik in so bili deloma preverjeni, ter razpoložljive statistične podatke, zato meni, da so ti podatki zanesljivi. |
| --- | --- |

(110)

Ta trditev je neutemeljena, saj je Komisija uporabila dejanske podatke, ki jih je zagotovil vložnik in so bili deloma preverjeni, ter razpoložljive statistične podatke, zato meni, da so ti podatki zanesljivi.

5.2   Obseg, cena in tržni delež uvoza iz Rusije

| (111) | Obseg, tržni deleži in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka iz Rusije so se spreminjali, kot je navedeno spodaj:

  Tabela 2


  Obseg (v tonah), tržni delež in cene uvoza | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza (v tonah) | 164 658 | 134 060 | 200 542 | 199 604 |
| Indeks | 100 | 81 | 122 | 121 |
| Tržni delež | 2,3 % | 2 % | 3 % | 3,1 % |
| Indeks | 100 | 88 | 130 | 137 |
| Povprečna cena CIF (EUR/tono) | 201 | 258 | 262 | 264 |
| Indeks | 100 | 128 | 130 | 131 |
| Vir: Podatkovna zbirka iz člena 14(6). |

(111)

Obseg, tržni deleži in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka iz Rusije so se spreminjali, kot je navedeno spodaj:

Tabela 2

Obseg (v tonah), tržni delež in cene uvoza

2010

2011

2012

OPP

Obseg uvoza (v tonah)

164 658

134 060

200 542

199 604

Indeks

100

81

122

121

Tržni delež

2,3 %

2 %

3 %

3,1 %

Indeks

100

88

130

137

Povprečna cena CIF (EUR/tono)

201

258

262

264

Indeks

100

128

130

131

Vir: Podatkovna zbirka iz člena 14(6).

| (112) | Obseg uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 20 %. Njegov tržni delež se je povečal za več kot 30 %, in sicer z 2,3 % leta 2010 na 3,1 % v OPP. Cene CIF so se med obravnavanim obdobjem zvišale z 201 EUR/tono na 264 EUR/tono. Če primerjamo povprečne ruske izvozne cene CIF za Unijo s povprečnimi cenami franko tovarna proizvajalcev Unije v OPP, se zdi, da ruske cene nelojalno nižajo cene Unije. Povprečna prodajna cena franko tovarna vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji je v OPP znašala 303 EUR/tono. Vendar, kot je navedeno v oddelku 3, so imeli skoraj vsi proizvajalci izvozniki, ki so zadevni izdelek prodajali v OPP, cenovne zaveze, in njihove izvozne cene za EU so bile določene z navedenimi cenovnimi zavezami za določitev najnižjih uvoznih cen. Zato se te izvozne cene pri zanesljivem in smiselnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen ne morejo šteti za zanesljiv kazalnik. |
| --- | --- |

(112)

Obseg uvoza iz Rusije se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 20 %. Njegov tržni delež se je povečal za več kot 30 %, in sicer z 2,3 % leta 2010 na 3,1 % v OPP. Cene CIF so se med obravnavanim obdobjem zvišale z 201 EUR/tono na 264 EUR/tono. Če primerjamo povprečne ruske izvozne cene CIF za Unijo s povprečnimi cenami franko tovarna proizvajalcev Unije v OPP, se zdi, da ruske cene nelojalno nižajo cene Unije. Povprečna prodajna cena franko tovarna vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji je v OPP znašala 303 EUR/tono. Vendar, kot je navedeno v oddelku 3, so imeli skoraj vsi proizvajalci izvozniki, ki so zadevni izdelek prodajali v OPP, cenovne zaveze, in njihove izvozne cene za EU so bile določene z navedenimi cenovnimi zavezami za določitev najnižjih uvoznih cen. Zato se te izvozne cene pri zanesljivem in smiselnem izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen ne morejo šteti za zanesljiv kazalnik.

| (113) | Združenje RFPA je po razkritju podalo pripombe, da so izračuni Komisije o nelojalnem nižanju prodajnih in ciljnih cen nepravilni, saj bi potrebovali številne prilagoditve (za običajne carinske dajatve, stroške po uvozu, razlike v izdelku, embalaži in stopnji trgovine). Prav tako je združenje RFPA trdilo, da se je metodologija za uporabo prilagoditev spremenila v primerjavi s predhodnim pregledom zaradi izteka ukrepa leta 2002. Poleg tega je predlagalo, da bi se morale za namen izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabiti izvozne cene za Unijo ruskega proizvajalca, ki nima koristi od zaveze, in izvozne cene ruskega proizvajalca, za katerega ne veljajo protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(113)

Združenje RFPA je po razkritju podalo pripombe, da so izračuni Komisije o nelojalnem nižanju prodajnih in ciljnih cen nepravilni, saj bi potrebovali številne prilagoditve (za običajne carinske dajatve, stroške po uvozu, razlike v izdelku, embalaži in stopnji trgovine). Prav tako je združenje RFPA trdilo, da se je metodologija za uporabo prilagoditev spremenila v primerjavi s predhodnim pregledom zaradi izteka ukrepa leta 2002. Poleg tega je predlagalo, da bi se morale za namen izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabiti izvozne cene za Unijo ruskega proizvajalca, ki nima koristi od zaveze, in izvozne cene ruskega proizvajalca, za katerega ne veljajo protidampinške dajatve.

| (114) | V zvezi s tem zadostuje, da se ponovno poudari, da Komisija ni izvedla izračunov nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 112. Zato so te trditve neutemeljene. |
| --- | --- |

(114)

V zvezi s tem zadostuje, da se ponovno poudari, da Komisija ni izvedla izračunov nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 112. Zato so te trditve neutemeljene.

5.3   Obseg, cene in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

| (115) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav med obravnavanim obdobjem je prikazan v spodnji tabeli. Naslednji trendi količin in cen prav tako temeljijo na podatkih Eurostata.

  Tabela 3


  Obseg (v tonah), tržni delež in cene uvoza | | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Druge tretje države | Obseg v tonah | 348 100 | 312 043 | 295 139 | 285 962 |
| | Indeks | 100 | 90 | 85 | 82 |
| | Tržni delež | 4,85 % | 4,68 % | 4,41 % | 4,50 % |
| | Indeks | 100 | 96 | 91 | 93 |
| | Povprečna cena (CIF) | 201 | 270 | 279 | 275 |
| | Indeks | 100 | 134 | 139 | 137 |
| Vir: Eurostat. |

(115)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav med obravnavanim obdobjem je prikazan v spodnji tabeli. Naslednji trendi količin in cen prav tako temeljijo na podatkih Eurostata.

Tabela 3

Obseg (v tonah), tržni delež in cene uvoza

2010

2011

2012

OPP

Druge tretje države

Obseg v tonah

348 100

312 043

295 139

285 962

Indeks

100

90

85

82

Tržni delež

4,85 %

4,68 %

4,41 %

4,50 %

Indeks

100

96

91

93

Povprečna cena (CIF)

201

270

279

275

Indeks

100

134

139

137

Vir: Eurostat.

| (116) | AN se uvaža zlasti iz Ukrajine, Gruzije in Srbije. Protidampinški ukrepi za uvoz AN iz Ukrajine so prenehali veljati leta 2012. Celotni obseg uvoza s poreklom v tretjih državah, ki niso Rusija, se je zmanjšal, njihov tržni delež pa je v obravnavanem obdobju na splošno ostal stabilen in večji od tržnega deleža ruskega uvoza. To je mogoče pojasniti z zmanjšanjem potrošnje v istem obdobju. Skupna povprečna cena uvoza iz drugih držav se je povečala v skladu z istim trendom ruskih cen in cen Unije. |
| --- | --- |

(116)

AN se uvaža zlasti iz Ukrajine, Gruzije in Srbije. Protidampinški ukrepi za uvoz AN iz Ukrajine so prenehali veljati leta 2012. Celotni obseg uvoza s poreklom v tretjih državah, ki niso Rusija, se je zmanjšal, njihov tržni delež pa je v obravnavanem obdobju na splošno ostal stabilen in večji od tržnega deleža ruskega uvoza. To je mogoče pojasniti z zmanjšanjem potrošnje v istem obdobju. Skupna povprečna cena uvoza iz drugih držav se je povečala v skladu z istim trendom ruskih cen in cen Unije.

5.4   Gospodarski položaj industrije Unije

| (117) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

| (118) | Pri analizi škode se gospodarski položaj industrije Unije ocenjuje na podlagi makroekonomskih kazalnikov (kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in okrevanje od preteklega dampinga) ter mikroekonomskih kazalnikov (povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala). Prvi temeljijo na podatkih, ki jih je vložnik podal v prvotnem zahtevku za pregled in nadaljnjih predložitvah, ter statističnih podatkih, nanašajo pa se na vse znane proizvajalce Unije. Drugi temeljijo na podatkih iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, pri čemer so bili ti podatki preverjeni med preiskavo. |
| --- | --- |

(118)

Pri analizi škode se gospodarski položaj industrije Unije ocenjuje na podlagi makroekonomskih kazalnikov (kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in okrevanje od preteklega dampinga) ter mikroekonomskih kazalnikov (povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala). Prvi temeljijo na podatkih, ki jih je vložnik podal v prvotnem zahtevku za pregled in nadaljnjih predložitvah, ter statističnih podatkih, nanašajo pa se na vse znane proizvajalce Unije. Drugi temeljijo na podatkih iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, pri čemer so bili ti podatki preverjeni med preiskavo.

5.4.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (119) | Trenutni pregled zaradi izteka ukrepa je potrdil ugotovitve predhodnih preiskav, da je zbiranje točnih in zanesljivih podatkov o zmogljivosti in proizvodnji zadevnega izdelka zapleteno. Trdno gnojilo se pridobi v obratu za oblikovanje delcev (stolpu za oblikovanje granul) po proizvodnji taline/lužine amonijevega nitrata s kemičnim procesom sinteze. Talina/lužina se lahko uporabi za proizvodnjo trdnega izdelka in tudi za proizvodnjo drugih izdelkov s konca proizvodne verige, kot je kalcijev amonijev nitrat. Poleg tega se lahko trdni izdelek uporablja kot gnojilo, pa tudi za industrijske namene. Statistična izkrivljanja so lahko posledica obstoja večnamenskih obratov, ki lahko hitro preklapljajo med proizvodnjo različnih gnojil. Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti za zadevni izdelek je tako manj smiseln kazalnik skupnega gospodarskega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(119)

Trenutni pregled zaradi izteka ukrepa je potrdil ugotovitve predhodnih preiskav, da je zbiranje točnih in zanesljivih podatkov o zmogljivosti in proizvodnji zadevnega izdelka zapleteno. Trdno gnojilo se pridobi v obratu za oblikovanje delcev (stolpu za oblikovanje granul) po proizvodnji taline/lužine amonijevega nitrata s kemičnim procesom sinteze. Talina/lužina se lahko uporabi za proizvodnjo trdnega izdelka in tudi za proizvodnjo drugih izdelkov s konca proizvodne verige, kot je kalcijev amonijev nitrat. Poleg tega se lahko trdni izdelek uporablja kot gnojilo, pa tudi za industrijske namene. Statistična izkrivljanja so lahko posledica obstoja večnamenskih obratov, ki lahko hitro preklapljajo med proizvodnjo različnih gnojil. Nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti za zadevni izdelek je tako manj smiseln kazalnik skupnega gospodarskega položaja industrije Unije.

| (120) | Ob upoštevanju teh pomislekov so se celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 4


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 6 963 753 | 6 877 806 | 7 143 611 | 6 911 630 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 99 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 15 132 238 | 15 292 512 | 15 499 487 | 15 475 487 |
| Indeks | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % |
| Indeks | 100 | 98 | 100 | 98 |
| Vir: Informacije vložnika, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(120)

Ob upoštevanju teh pomislekov so se celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 4

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2010

2011

2012

OPP

Obseg proizvodnje (v tonah)

6 963 753

6 877 806

7 143 611

6 911 630

Indeks

100

99

103

99

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

15 132 238

15 292 512

15 499 487

15 475 487

Indeks

100

101

102

102

Izkoriščenost zmogljivosti

46 %

45 %

46 %

45 %

Indeks

100

98

100

98

Vir: Informacije vložnika, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (121) | Proizvodnja zadevnega izdelka s strani industrije Unije je med letom 2010 in OPP ostala razmeroma stabilna in je znašala približno 7 milijonov ton. |
| --- | --- |

(121)

Proizvodnja zadevnega izdelka s strani industrije Unije je med letom 2010 in OPP ostala razmeroma stabilna in je znašala približno 7 milijonov ton.

| (122) | Tudi proizvodna zmogljivost je v obdobju ostala na splošno stabilna. Proizvodna zmogljivost, ki jo je poročala industrija Unije, upošteva celotno proizvodno zmogljivost AN, ne le za zadevni izdelek, temveč tudi za druge izdelke. Dejanska izkoriščenost zmogljivosti AN je v resnici bistveno višja, če se upoštevajo ti drugi izdelki. Tako je bila na primer izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju na podlagi preverjenih podatkov vzorčenih proizvajalcev Unije približno 20 odstotnih točk višja (z 72 % leta 2010 na 68 % v OPP). |
| --- | --- |

(122)

Tudi proizvodna zmogljivost je v obdobju ostala na splošno stabilna. Proizvodna zmogljivost, ki jo je poročala industrija Unije, upošteva celotno proizvodno zmogljivost AN, ne le za zadevni izdelek, temveč tudi za druge izdelke. Dejanska izkoriščenost zmogljivosti AN je v resnici bistveno višja, če se upoštevajo ti drugi izdelki. Tako je bila na primer izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju na podlagi preverjenih podatkov vzorčenih proizvajalcev Unije približno 20 odstotnih točk višja (z 72 % leta 2010 na 68 % v OPP).

5.4.2   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| (123) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pri prodaji nepovezanim strankam in tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Tabela 5


  Obseg prodaje in tržni delež | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 6 662 106 | 6 228 396 | 6 203 041 | 5 871 195 |
| Indeks | 100 | 93 | 93 | 88 |
| Tržni delež | 92,9 % | 93,3 % | 92,6 % | 92,4 % |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 99 |
| Vir: Informacije vložnika, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(123)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije pri prodaji nepovezanim strankam in tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Tabela 5

Obseg prodaje in tržni delež

2010

2011

2012

OPP

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

6 662 106

6 228 396

6 203 041

5 871 195

Indeks

100

93

93

88

Tržni delež

92,9 %

93,3 %

92,6 %

92,4 %

Indeks

100

100

100

99

Vir: Informacije vložnika, izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (124) | Obseg prodaje na trgu Unije pri prodaji nepovezanim strankam se je v OPP zmanjšal za 12 % v primerjavi z obsegom prodaje leta 2010. To je v skladu s splošnim trendom zmanjševanja potrošnje na trgu Unije, in sicer iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 106. |
| --- | --- |

(124)

Obseg prodaje na trgu Unije pri prodaji nepovezanim strankam se je v OPP zmanjšal za 12 % v primerjavi z obsegom prodaje leta 2010. To je v skladu s splošnim trendom zmanjševanja potrošnje na trgu Unije, in sicer iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 106.

| (125) | Ker sta se v obravnavanem obdobju zmanjšali tako prodaja kot potrošnja, je tržni delež industrije Unije ostal na splošno stabilen, zato industrija Unije ni zabeležila rasti. |
| --- | --- |

(125)

Ker sta se v obravnavanem obdobju zmanjšali tako prodaja kot potrošnja, je tržni delež industrije Unije ostal na splošno stabilen, zato industrija Unije ni zabeležila rasti.

5.4.3   Zaposlenost in produktivnost

| (126) | Na podlagi preverjenih podatkov štirih vzorčenih proizvajalcev Unije sta se zaposlenost in produktivnost v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 6


  Zaposlenost in produktivnost | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 1 253 | 1 110 | 1 128 | 1 105 |
| Indeks | 100 | 89 | 90 | 88 |
| Produktivnost (enota/zaposlenega) | 2 390 | 2 616 | 2 648 | 2 579 |
| Indeks | 100 | 109 | 110 | 107 |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki. |

(126)

Na podlagi preverjenih podatkov štirih vzorčenih proizvajalcev Unije sta se zaposlenost in produktivnost v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 6

Zaposlenost in produktivnost

2010

2011

2012

OPP

Število zaposlenih

1 253

1 110

1 128

1 105

Indeks

100

89

90

88

Produktivnost (enota/zaposlenega)

2 390

2 616

2 648

2 579

Indeks

100

109

110

107

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.

| (127) | V obravnavanem obdobju se je število zaposlenih v štirih vzorčenih družbah zmanjšalo (za 12 %, če se primerja leto 2010 z OPP). Ker je bilo to zmanjšanje večje od zmanjšanja proizvodnje, se je produktivnost delovne sile vzorčenih proizvajalcev Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposleno osebo na leto, povečala za 7 % med letom 2010 in OPP. |
| --- | --- |

(127)

V obravnavanem obdobju se je število zaposlenih v štirih vzorčenih družbah zmanjšalo (za 12 %, če se primerja leto 2010 z OPP). Ker je bilo to zmanjšanje večje od zmanjšanja proizvodnje, se je produktivnost delovne sile vzorčenih proizvajalcev Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposleno osebo na leto, povečala za 7 % med letom 2010 in OPP.

5.4.4   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (128) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 52, Komisija ni ugotovila trenutne višine stopnje dampinga, saj so ruske uvozne cene temeljile na cenovnih zavezah o minimalni ceni in zato niso bile zanesljive za izvedbo smiselne ocene tega, ali je verjetno, da se bo damping nadaljeval ali ponovil, če bi protidampinški ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(128)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 52, Komisija ni ugotovila trenutne višine stopnje dampinga, saj so ruske uvozne cene temeljile na cenovnih zavezah o minimalni ceni in zato niso bile zanesljive za izvedbo smiselne ocene tega, ali je verjetno, da se bo damping nadaljeval ali ponovil, če bi protidampinški ukrepi prenehali veljati.

| (129) | Kot kažejo trenutne stopnje dobička (tabela 10) in visok tržni delež (tabela 5), je industrija Unije okrevala po preteklih dampinških praksah. |
| --- | --- |

(129)

Kot kažejo trenutne stopnje dobička (tabela 10) in visok tržni delež (tabela 5), je industrija Unije okrevala po preteklih dampinških praksah.

5.4.5   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (130) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

  Tabela 7


  Prodajne cene v Uniji | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto franko tovarna v Uniji (EUR/tono) | 204 | 291 | 305 | 303 |
| Indeks | 100 | 143 | 149 | 149 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | 180–195 (23) | 200 | 216 | 225 |
| Indeks | | 100 | 108 | 113 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(130)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:

Tabela 7

Prodajne cene v Uniji

2010

2011

2012

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto franko tovarna v Uniji (EUR/tono)

204

291

305

303

Indeks

100

143

149

149

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

180–195 (23)

200

216

225

Indeks

100

108

113

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (131) | Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije so se med letoma 2010 in 2012 bistveno zvišale, vendar so se v OPP nekoliko znižale. |
| --- | --- |

(131)

Povprečne neto prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije so se med letoma 2010 in 2012 bistveno zvišale, vendar so se v OPP nekoliko znižale.

| (132) | Prav tako so se zvišali povprečni proizvodni stroški, zlasti zaradi zvišanja stroškov plina, ki predstavlja glavno surovino. |
| --- | --- |

(132)

Prav tako so se zvišali povprečni proizvodni stroški, zlasti zaradi zvišanja stroškov plina, ki predstavlja glavno surovino.

5.4.6   Stroški dela

| (133) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 8


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna plača na zaposlenega (EUR) | 31 909 | 37 764 | 40 938 | 41 736 |
| Indeks | 100 | 118 | 128 | 131 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(133)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 8

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2010

2011

2012

OPP

Povprečna plača na zaposlenega (EUR)

31 909

37 764

40 938

41 736

Indeks

100

118

128

131

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (134) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju višali. Povečanje je bilo največje med letoma 2010 in 2011, med letom 2012 in OPP pa je znašalo 3 odstotne točke. |
| --- | --- |

(134)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju višali. Povečanje je bilo največje med letoma 2010 in 2011, med letom 2012 in OPP pa je znašalo 3 odstotne točke.

5.4.7   Zaloge

| (135) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 9


  Zaloge | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 108 300 | 151 562 | 195 351 | 97 092 |
| Indeks | 100 | 140 | 180 | 90 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 1,56 % | 2,20 % | 2,73 % | 1,40 % |
| Indeks | 100 | 142 | 176 | 90 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(135)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 9

Zaloge

2010

2011

2012

OPP

Končne zaloge (v tonah)

108 300

151 562

195 351

97 092

Indeks

100

140

180

90

Končne zaloge kot delež proizvodnje

1,56 %

2,20 %

2,73 %

1,40 %

Indeks

100

142

176

90

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (136) | Končna zaloga se je v primerjavi z letom 2010 bistveno povečala leta 2011 in leta 2012, nato pa se je v OPP zmanjšala za 10 % v primerjavi z letom 2010. V primerjavi z ravnjo proizvodnje se je končna zaloga gibala enako od leta 2010 do OPP. |
| --- | --- |

(136)

Končna zaloga se je v primerjavi z letom 2010 bistveno povečala leta 2011 in leta 2012, nato pa se je v OPP zmanjšala za 10 % v primerjavi z letom 2010. V primerjavi z ravnjo proizvodnje se je končna zaloga gibala enako od leta 2010 do OPP.

5.4.8   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (137) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 10


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2010 | 2011 | 2012 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje) | 11,7 % | 20,8 % | 17,6 % | 14,4 % |
| Indeks | 100 | 178 | 150 | 123 |
| Denarni tok (v EUR) | 95 605 038 | 196 626 207 | 182 421 560 | 173 543 772 |
| Indeks | 100 | 195 | 191 | 182 |
| Naložbe (v EUR) | 35 761 804 | 31 532 218 | 28 032 159 | 34 502 327 |
| Indeks | 100 | 88 | 78 | 96 |
| Donosnost naložb | 28,1 % | 61 % | 53,3 % | 44,7 % |
| Indeks | 100 | 217 | 190 | 159 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(137)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 10

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2010

2011

2012

OPP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)

11,7 %

20,8 %

17,6 %

14,4 %

Indeks

100

178

150

123

Denarni tok (v EUR)

95 605 038

196 626 207

182 421 560

173 543 772

Indeks

100

195

191

182

Naložbe (v EUR)

35 761 804

31 532 218

28 032 159

34 502 327

Indeks

100

88

78

96

Donosnost naložb

28,1 %

61 %

53,3 %

44,7 %

Indeks

100

217

190

159

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (138) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije ugotovila tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije ugotovila tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (139) | V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije zvišala z 11,7 % leta 2010 na 14,4 % v OPP. V zvezi s tem je vložnik trdil, da bi bilo treba pri ciljnem dobičku za analizo upoštevati potrebe zadevnega tipa industrije, ki potrebuje veliko kapitala, da se doseže zadovoljiv donos naložbenega kapitala (DNK), kot ga pričakujejo vlagatelji. Te trditve ni mogoče sprejeti, saj mora biti ciljni dobiček za analizo omejen na dobiček, ki bi ga industrija Unije lahko po pričakovanjih dosegla pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(139)

V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije zvišala z 11,7 % leta 2010 na 14,4 % v OPP. V zvezi s tem je vložnik trdil, da bi bilo treba pri ciljnem dobičku za analizo upoštevati potrebe zadevnega tipa industrije, ki potrebuje veliko kapitala, da se doseže zadovoljiv donos naložbenega kapitala (DNK), kot ga pričakujejo vlagatelji. Te trditve ni mogoče sprejeti, saj mora biti ciljni dobiček za analizo omejen na dobiček, ki bi ga industrija Unije lahko po pričakovanjih dosegla pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, če ne bi bilo dampinškega uvoza.

| (140) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je med letom 2010 in OPP povečal za 82 %, čeprav je bil v OPP nekoliko manjši kot v letih 2011 in 2012 (za 13 oziroma 5 odstotnih točk). |
| --- | --- |

(140)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok se je med letom 2010 in OPP povečal za 82 %, čeprav je bil v OPP nekoliko manjši kot v letih 2011 in 2012 (za 13 oziroma 5 odstotnih točk).

| (141) | Naložbe so se zmanjševale. Zmanjšanje je bilo znatnejše v letih 2011 in 2012, vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2010 zmanjšale le za 4 %. Naložbe so bile večinoma povezane, da se zagotovi skladnost z vedno strožjimi okoljskimi zahtevami. |
| --- | --- |

(141)

Naložbe so se zmanjševale. Zmanjšanje je bilo znatnejše v letih 2011 in 2012, vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2010 zmanjšale le za 4 %. Naložbe so bile večinoma povezane, da se zagotovi skladnost z vedno strožjimi okoljskimi zahtevami.

| (142) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V celotnem obravnavanem obdobju je v veliki meri sledila trendu dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(142)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V celotnem obravnavanem obdobju je v veliki meri sledila trendu dobičkonosnosti.

| (143) | Preiskava ni pokazala, da bi imeli vzorčeni proizvajalci Unije pri zbiranju kapitala težave. |
| --- | --- |

(143)

Preiskava ni pokazala, da bi imeli vzorčeni proizvajalci Unije pri zbiranju kapitala težave.

5.5   Sklep o položaju industrije Unije

| (144) | V Uredbi (ES) št. 661/2008 je navedeno, da gospodarski položaj industrije Unije ni utrpel škode ter da je bil obstoj protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Rusije glavni razlog za tako pozitivno stanje. |
| --- | --- |

(144)

V Uredbi (ES) št. 661/2008 je navedeno, da gospodarski položaj industrije Unije ni utrpel škode ter da je bil obstoj protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Rusije glavni razlog za tako pozitivno stanje.

| (145) | Ugotovitve tega pregleda zaradi izteka ukrepa potrjujejo sklepe iz predhodne preiskave. Med letom 2010 in OPP so bili gospodarski kazalniki enako pozitivni. Potrošnja Unije se je zmanjšala in uvoz iz Rusije se je povečal, vendar je industriji Unije uspelo ohraniti velik tržni delež in dodatno povečati svojo dobičkonosnost, čeprav so bili dobički leta 2012 in v OPP manjši kot leta 2011, kar kaže na trend zmanjševanja. Proizvodni stroški so se povečali, zlasti zaradi zvišanja cen plina (glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka), vendar so se zvišale tudi prodajne cene, kar je industriji Unije omogočilo, da je dosegla zdravo raven dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(145)

Ugotovitve tega pregleda zaradi izteka ukrepa potrjujejo sklepe iz predhodne preiskave. Med letom 2010 in OPP so bili gospodarski kazalniki enako pozitivni. Potrošnja Unije se je zmanjšala in uvoz iz Rusije se je povečal, vendar je industriji Unije uspelo ohraniti velik tržni delež in dodatno povečati svojo dobičkonosnost, čeprav so bili dobički leta 2012 in v OPP manjši kot leta 2011, kar kaže na trend zmanjševanja. Proizvodni stroški so se povečali, zlasti zaradi zvišanja cen plina (glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka), vendar so se zvišale tudi prodajne cene, kar je industriji Unije omogočilo, da je dosegla zdravo raven dobičkonosnosti.

| (146) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 119 in naslednjih, se pri sprejetju odločilnih sklepov o stanju industrije Unije ni mogoče zanesti na podatke o izkoriščenosti zmogljivosti, v glavnem pa je mogoče skleniti, da je industrija Unije na splošno v zdravem stanju ter da ji ruski izvoz AN zaradi protidampinških ukrepov ne povzroča škode. |
| --- | --- |

(146)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 119 in naslednjih, se pri sprejetju odločilnih sklepov o stanju industrije Unije ni mogoče zanesti na podatke o izkoriščenosti zmogljivosti, v glavnem pa je mogoče skleniti, da je industrija Unije na splošno v zdravem stanju ter da ji ruski izvoz AN zaradi protidampinških ukrepov ne povzroča škode.

| (147) | Po razkritju so združenje RFPA in predstavniki ruskih organov trdili, da pozitivno stanje industrije Unije, vključno z njenim izvozom v tretje države, podpira ugotovitev, da se materialna škoda ni ponovila. Vendar Komisija meni, da trenutni pozitiven gospodarski položaj industrije Unije, vključno z njenim obsegom izvoza v tretje države, samodejno ne izključuje tega, da bi se položaj lahko spremenil v prihodnosti, če bi veljavni ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(147)

Po razkritju so združenje RFPA in predstavniki ruskih organov trdili, da pozitivno stanje industrije Unije, vključno z njenim izvozom v tretje države, podpira ugotovitev, da se materialna škoda ni ponovila. Vendar Komisija meni, da trenutni pozitiven gospodarski položaj industrije Unije, vključno z njenim obsegom izvoza v tretje države, samodejno ne izključuje tega, da bi se položaj lahko spremenil v prihodnosti, če bi veljavni ukrepi prenehali veljati.

6.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (148) | Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka veljavnih ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv ruskega izvoza na trg Unije in industrijo Unije. |
| --- | --- |

(148)

Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka veljavnih ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv ruskega izvoza na trg Unije in industrijo Unije.

| (149) | Analiza se je osredotočala na trende potrošnje na trgu Unije, neizkoriščene zmogljivosti, trgovinske tokove in privlačnost trga Unije, ter oblikovanje cen ruskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(149)

Analiza se je osredotočala na trende potrošnje na trgu Unije, neizkoriščene zmogljivosti, trgovinske tokove in privlačnost trga Unije, ter oblikovanje cen ruskih proizvajalcev.

6.1   Potrošnja v Uniji

| (150) | Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v OPP zmanjšala za 11 % v primerjavi s predhodnimi leti. To zmanjšanje potrošnje zadevnega izdelka je posledica uporabe drugih gnojil, bolj učinkovite rabe AN s strani kmetov ter pomislekov o varnosti in zaščiti. Industrija Unije tako konkurira ruskim izdelkom na vedno manjšem trgu. Zato je verjetno, da se bo izvajal pritisk z nižanjem cen. |
| --- | --- |

(150)

Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v OPP zmanjšala za 11 % v primerjavi s predhodnimi leti. To zmanjšanje potrošnje zadevnega izdelka je posledica uporabe drugih gnojil, bolj učinkovite rabe AN s strani kmetov ter pomislekov o varnosti in zaščiti. Industrija Unije tako konkurira ruskim izdelkom na vedno manjšem trgu. Zato je verjetno, da se bo izvajal pritisk z nižanjem cen.

| (151) | Po razkritju in kot je omenjeno v uvodni izjavi 109, se združenje RFPA ni strinjalo z ugotovitvijo, da se bo potrošnja zadevnega izdelka v EU v prihodnosti zmanjšala. Vendar se je združenje RFPA sklicevalo na poročilo, ki kaže zelo majhno okrevanje povpraševanja po dušikovih gnojilih in ne kaže nujno povečanja potrošnje zadevnega izdelka. Vedno strožje okoljske in varnostne zahteve, ki se uporabljajo za hrambo in rabo amonijevega nitrata, skupaj s stopnjo zrelosti nekaterih trgov in vedno učinkovitejšimi tehnikami za uporabo takih gnojil kažejo, da se tudi v primeru povečanja potrošnje gnojil in zlasti potrošnje dušikovih gnojil potrošnja zadevnega izdelka ne bo povečala v bližnji prihodnosti. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(151)

Po razkritju in kot je omenjeno v uvodni izjavi 109, se združenje RFPA ni strinjalo z ugotovitvijo, da se bo potrošnja zadevnega izdelka v EU v prihodnosti zmanjšala. Vendar se je združenje RFPA sklicevalo na poročilo, ki kaže zelo majhno okrevanje povpraševanja po dušikovih gnojilih in ne kaže nujno povečanja potrošnje zadevnega izdelka. Vedno strožje okoljske in varnostne zahteve, ki se uporabljajo za hrambo in rabo amonijevega nitrata, skupaj s stopnjo zrelosti nekaterih trgov in vedno učinkovitejšimi tehnikami za uporabo takih gnojil kažejo, da se tudi v primeru povečanja potrošnje gnojil in zlasti potrošnje dušikovih gnojil potrošnja zadevnega izdelka ne bo povečala v bližnji prihodnosti. Ta trditev se zato zavrne.

6.2   Neizkoriščena zmogljivost, trgovinski tokovi, privlačnost trga Unije in oblikovanje cen

| (152) | Komisija je v OPP ugotovila, da ruska neizkoriščena zmogljivost znaša več kot 16,9 % celotne potrošnje zadevnega izdelka v Uniji (glej uvodni izjavi 73 in 74). Ta zmogljivost se je dodatno povečala po OPP in je sedaj ocenjena na približno 24,3 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je v OPP ugotovila, da ruska neizkoriščena zmogljivost znaša več kot 16,9 % celotne potrošnje zadevnega izdelka v Uniji (glej uvodni izjavi 73 in 74). Ta zmogljivost se je dodatno povečala po OPP in je sedaj ocenjena na približno 24,3 % potrošnje Unije.

| (153) | Ta neizkoriščena zmogljivost bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje izkoristila za proizvodnjo velikih dodatnih količin AN za izvoz v Unijo. Ruski proizvajalci že sedaj izvažajo polovico svoje proizvodnje v tretje države. Domača potrošnja v Rusiji naj bi se po pričakovanjih v prihodnosti povečala le za 3 % letno. Ruske izvozne cene za trge tretjih držav so bistveno nižje od trenutnih cen Unije. Če bi cene na trgu Unije ostale bistveno višje od cen na trgih tretjih držav tudi po prenehanju veljavnosti ukrepov, bi to pomenilo veliko spodbudo za ruske proizvajalce, da izkoristijo svojo neizkoriščeno zmogljivost za trg Unije in preusmerijo del svojega izvoza v tretje države na trg Unije. |
| --- | --- |

(153)

Ta neizkoriščena zmogljivost bi se ob odsotnosti ukrepov najverjetneje izkoristila za proizvodnjo velikih dodatnih količin AN za izvoz v Unijo. Ruski proizvajalci že sedaj izvažajo polovico svoje proizvodnje v tretje države. Domača potrošnja v Rusiji naj bi se po pričakovanjih v prihodnosti povečala le za 3 % letno. Ruske izvozne cene za trge tretjih držav so bistveno nižje od trenutnih cen Unije. Če bi cene na trgu Unije ostale bistveno višje od cen na trgih tretjih držav tudi po prenehanju veljavnosti ukrepov, bi to pomenilo veliko spodbudo za ruske proizvajalce, da izkoristijo svojo neizkoriščeno zmogljivost za trg Unije in preusmerijo del svojega izvoza v tretje države na trg Unije.

| (154) | Poleg tega je dodaten ruski izvoz v tretje države omejen. Nekateri potencialno največji izvozni trgi za AN (Kitajska, ZDA in Avstralija) so za ruski izvoz nedostopni (glej uvodno izjavo 85). Možnost, da se bodo za dva ruska proizvajalca določile nične dajatve v ZDA za eno leto (glej uvodno izjavo 86), najverjetneje ne bo povzročila bistvene preusmeritve ruskega izvoza v ZDA, saj so se domače cene plina v ZDA zmanjšale in pričakuje se, da bodo ostale na nizki ravni, in sicer zaradi vedno večjega raziskovanja plina iz skrilavca in obstoječih omejitev za izvoz plina iz skrilavca, s katerimi se vzdržuje nizka domača cena plina v ZDA (glej tudi uvodno izjavo 86). Tudi kitajski trg je še vedno zaprt za uvoz AN. Pričakuje se, da se bo potrošnja AN na trenutnih ruskih izvoznih trgih (predvsem v Latinski Ameriki in zlasti Braziliji) večala, vendar je trenutna ruska neizkoriščena zmogljivost več kot dvakrat večja od predvidenega povečanja potrošnje na teh trgih, prav tako ni verjetno, da bodo to pričakovano dodatno potrošnjo prevzeli (le) ruski proizvajalci. Poleg tega številni tradicionalni ruski izvozni trgi, kot so Egipt, Turčija, Peru in Brazilija, krepijo svojo zmogljivost za proizvodnjo AN ali drugih gnojil, ki temeljijo na dušiku (glej uvodno izjavo 87). |
| --- | --- |

(154)

Poleg tega je dodaten ruski izvoz v tretje države omejen. Nekateri potencialno največji izvozni trgi za AN (Kitajska, ZDA in Avstralija) so za ruski izvoz nedostopni (glej uvodno izjavo 85). Možnost, da se bodo za dva ruska proizvajalca določile nične dajatve v ZDA za eno leto (glej uvodno izjavo 86), najverjetneje ne bo povzročila bistvene preusmeritve ruskega izvoza v ZDA, saj so se domače cene plina v ZDA zmanjšale in pričakuje se, da bodo ostale na nizki ravni, in sicer zaradi vedno večjega raziskovanja plina iz skrilavca in obstoječih omejitev za izvoz plina iz skrilavca, s katerimi se vzdržuje nizka domača cena plina v ZDA (glej tudi uvodno izjavo 86). Tudi kitajski trg je še vedno zaprt za uvoz AN. Pričakuje se, da se bo potrošnja AN na trenutnih ruskih izvoznih trgih (predvsem v Latinski Ameriki in zlasti Braziliji) večala, vendar je trenutna ruska neizkoriščena zmogljivost več kot dvakrat večja od predvidenega povečanja potrošnje na teh trgih, prav tako ni verjetno, da bodo to pričakovano dodatno potrošnjo prevzeli (le) ruski proizvajalci. Poleg tega številni tradicionalni ruski izvozni trgi, kot so Egipt, Turčija, Peru in Brazilija, krepijo svojo zmogljivost za proizvodnjo AN ali drugih gnojil, ki temeljijo na dušiku (glej uvodno izjavo 87).

| (155) | V vsakem primeru je trg Unije privlačnejši od Latinske Amerike zaradi geografske bližine in dobro uveljavljenih distribucijskih kanalov. Bistveno nižji stroški prevoza pomenijo večji dobiček za ruske izvoznike, ki bodo raje prodajali v Unijo, če bodo imeli izbiro in če bodo ravni cen v Uniji ostale višje od ravni cen v tretjih državah. |
| --- | --- |

(155)

V vsakem primeru je trg Unije privlačnejši od Latinske Amerike zaradi geografske bližine in dobro uveljavljenih distribucijskih kanalov. Bistveno nižji stroški prevoza pomenijo večji dobiček za ruske izvoznike, ki bodo raje prodajali v Unijo, če bodo imeli izbiro in če bodo ravni cen v Uniji ostale višje od ravni cen v tretjih državah.

| (156) | Komisija je ugotovila neškodljivo ceno za industrijo Unije v OPP tako, da je proizvodnim stroškom (ugotovljenim na podlagi preverjenih podatkov vzorčenih proizvajalcev Unije iz tabele 7) prištela prodajne, splošne in upravne stroške ter ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je ugotovila neškodljivo ceno za industrijo Unije v OPP tako, da je proizvodnim stroškom (ugotovljenim na podlagi preverjenih podatkov vzorčenih proizvajalcev Unije iz tabele 7) prištela prodajne, splošne in upravne stroške ter ciljni dobiček.

| (157) | Na podlagi preverjenih podatkov štirih vzorčenih proizvajalcev Unije prodajni, splošni in upravni stroški znašajo med 5 % in 8 % proizvodnih stroškov, ciljni dobiček za to industrijo pa znaša 8 %, kot je bilo ugotovljeno v predhodni preiskavi (24). |
| --- | --- |

(157)

Na podlagi preverjenih podatkov štirih vzorčenih proizvajalcev Unije prodajni, splošni in upravni stroški znašajo med 5 % in 8 % proizvodnih stroškov, ciljni dobiček za to industrijo pa znaša 8 %, kot je bilo ugotovljeno v predhodni preiskavi (24).

| (158) | Na podlagi navedenih podatkov je neškodljiva cena za industrijo Unije v OPP znašala med 257 EUR/tono in 264 EUR/tono. |
| --- | --- |

(158)

Na podlagi navedenih podatkov je neškodljiva cena za industrijo Unije v OPP znašala med 257 EUR/tono in 264 EUR/tono.

| (159) | Komisija opozarja, da je eden od dveh ruskih proizvajalcev izvoznikov, za katera je v OPP veljala cenovna zaveza, prodajal zadevni izdelek po ceni, ki je bila višja od najmanjše uvozne cene v okviru zaveze. Po drugi strani pa je drugi proizvajalec izvoznik, za katerega je zaveza veljala le omejeno obdobje znotraj v OPP, prodajal po ceni, ki je bila nižja od najmanjše uvozne cene. V teh okoliščinah ni jasno, kako bi določila svoje cene, če bi zavezi prenehali veljati skupaj s protidampinškimi ukrepi. Treba je upoštevati tudi, da količine teh dveh proizvajalcev izvoznikov v OPP niso bile velike. Poleg tega je treba upoštevati tudi, da obstaja verjetnost, da bodo drugi ruski proizvajalci ob odsotnosti ukrepov ponovno vstopili na trg EU, kar bo povečalo pritisk v zvezi s konkurenčno ceno na trgu, tudi za tista dva proizvajalca uvoznika, za katera so v OPP veljale zaveze. |
| --- | --- |

(159)

Komisija opozarja, da je eden od dveh ruskih proizvajalcev izvoznikov, za katera je v OPP veljala cenovna zaveza, prodajal zadevni izdelek po ceni, ki je bila višja od najmanjše uvozne cene v okviru zaveze. Po drugi strani pa je drugi proizvajalec izvoznik, za katerega je zaveza veljala le omejeno obdobje znotraj v OPP, prodajal po ceni, ki je bila nižja od najmanjše uvozne cene. V teh okoliščinah ni jasno, kako bi določila svoje cene, če bi zavezi prenehali veljati skupaj s protidampinškimi ukrepi. Treba je upoštevati tudi, da količine teh dveh proizvajalcev izvoznikov v OPP niso bile velike. Poleg tega je treba upoštevati tudi, da obstaja verjetnost, da bodo drugi ruski proizvajalci ob odsotnosti ukrepov ponovno vstopili na trg EU, kar bo povečalo pritisk v zvezi s konkurenčno ceno na trgu, tudi za tista dva proizvajalca uvoznika, za katera so v OPP veljale zaveze.

| (160) | Eden ključnih dejavnikov za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode so cene, po katerih bodo dodatno izvažale družbe, za katere ne velja cenovna zaveza. V OPP so ruske izvozne cene za tretje države v povprečju znašale 201 EUR/tono oziroma so bile za 34 % nižje od trenutne povprečne cene, po kateri proizvajalci Unije prodajajo v Unijo. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 58, so navedene ruske cene na trajnostni ravni. Verjetno je, da bi ruski izvoz, ki ga opravljajo družbe, za katere ne velja cenovna zaveza, ob odsotnosti protidampinških ukrepov ponovno vstopil na trg Unije s povprečno ceno na ravni, ki bi bila nižja od cen uvoza iz tretjih držav in tudi nižja od cen uvoza iz Rusije, za katere velja zaveza in ki so visoko na lestvici neškodljivih ciljnih cen za industrijo Unije. V nasprotnem primeru te družbe ne bi mogle pridobiti dodatnega tržnega deleža. Ker je trenutna raven cen ruskega uvoza nižja od cenovne zaveze za enega proizvajalca izvoznika in je visoko na lestvici neškodljive ravni cen, Komisija na podlagi trenutnih razpoložljivih informacij meni, da je verjetno, da bi dodatni uvoz potekal na škodljivi ravni. Ne glede na trenutno stopnjo dobička industrije Unije bi take cene verjetno ogrozile zmožnost industrije Unije, da doseže normalni dobiček, ki bi ga po pričakovanjih dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(160)

Eden ključnih dejavnikov za ocenjevanje verjetnosti ponovitve škode so cene, po katerih bodo dodatno izvažale družbe, za katere ne velja cenovna zaveza. V OPP so ruske izvozne cene za tretje države v povprečju znašale 201 EUR/tono oziroma so bile za 34 % nižje od trenutne povprečne cene, po kateri proizvajalci Unije prodajajo v Unijo. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 58, so navedene ruske cene na trajnostni ravni. Verjetno je, da bi ruski izvoz, ki ga opravljajo družbe, za katere ne velja cenovna zaveza, ob odsotnosti protidampinških ukrepov ponovno vstopil na trg Unije s povprečno ceno na ravni, ki bi bila nižja od cen uvoza iz tretjih držav in tudi nižja od cen uvoza iz Rusije, za katere velja zaveza in ki so visoko na lestvici neškodljivih ciljnih cen za industrijo Unije. V nasprotnem primeru te družbe ne bi mogle pridobiti dodatnega tržnega deleža. Ker je trenutna raven cen ruskega uvoza nižja od cenovne zaveze za enega proizvajalca izvoznika in je visoko na lestvici neškodljive ravni cen, Komisija na podlagi trenutnih razpoložljivih informacij meni, da je verjetno, da bi dodatni uvoz potekal na škodljivi ravni. Ne glede na trenutno stopnjo dobička industrije Unije bi take cene verjetno ogrozile zmožnost industrije Unije, da doseže normalni dobiček, ki bi ga po pričakovanjih dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza.

| (161) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da primerjava med ruskimi izvoznimi cenami za tretje države in cenami Unije ni smiselna, saj bi bilo treba primerjati prodajo na istih trgih in z ustreznimi prilagoditvami v zvezi z dajatvami, stopnjo trgovine itd. |
| --- | --- |

(161)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da primerjava med ruskimi izvoznimi cenami za tretje države in cenami Unije ni smiselna, saj bi bilo treba primerjati prodajo na istih trgih in z ustreznimi prilagoditvami v zvezi z dajatvami, stopnjo trgovine itd.

| (162) | Te trditve ni mogoče sprejeti. Komisija ne trdi, da bi ruski izvoz nelojalno znižal prodajne cene Unije za 34 %, če bi ukrepi prenehali veljati. Komisija meni, da je verjetno, da bi bile ravni cen, po katerih bi ruski izvoz vstopil v Unijo ob odsotnosti ukrepov, nižje od proizvodnih stroškov Unije, ki se jim prišteje razumna stopnja dobička, in bi bile zato škodljive. Navedene ravni cen bi bile za ruske izvoznike še vedno privlačnejše od trenutne ravni prodajnih cen za tretje trge. Zato bi se trenutni trgovinski tokovi najverjetneje preusmerili. |
| --- | --- |

(162)

Te trditve ni mogoče sprejeti. Komisija ne trdi, da bi ruski izvoz nelojalno znižal prodajne cene Unije za 34 %, če bi ukrepi prenehali veljati. Komisija meni, da je verjetno, da bi bile ravni cen, po katerih bi ruski izvoz vstopil v Unijo ob odsotnosti ukrepov, nižje od proizvodnih stroškov Unije, ki se jim prišteje razumna stopnja dobička, in bi bile zato škodljive. Navedene ravni cen bi bile za ruske izvoznike še vedno privlačnejše od trenutne ravni prodajnih cen za tretje trge. Zato bi se trenutni trgovinski tokovi najverjetneje preusmerili.

| (163) | Preiskava je pokazala tudi, da se trenutni proizvodni stroški in posledično trenutna neškodljiva cena kratkoročno najverjetneje ne bodo znižali, saj so se proizvodni stroški v obravnavanem obdobju zviševali (glej tabelo 7). Preiskava ni odkrila nobenih indikacij, zaradi katerih bi bilo verjetno, da se bo ta trend spremenil. |
| --- | --- |

(163)

Preiskava je pokazala tudi, da se trenutni proizvodni stroški in posledično trenutna neškodljiva cena kratkoročno najverjetneje ne bodo znižali, saj so se proizvodni stroški v obravnavanem obdobju zviševali (glej tabelo 7). Preiskava ni odkrila nobenih indikacij, zaradi katerih bi bilo verjetno, da se bo ta trend spremenil.

| (164) | Po razkritju je združenje RFPA poudarilo, da je dan pred razkritjem zagotovilo informacije o zniževanju stroškov plina v Uniji. Zlasti je navajalo podatke, ki jih je zagotovila vodilna publikacija na trgu gnojil, ki se je pri poročanju o cenah na plinskih vozliščih v EU sklicevala na cene plina na nizozemskem trgu „Title Transfer Facility“ (TTF) in ne na cene na vstopni točki Waidhaus, ki naj bi bile po navedbah nereprezentativne. Združenje RFPA se je sklicevalo tudi na ceno plina v ZDA in poročilo družbe Yara International o prvem četrtletju leta 2014, ki ga je ta pripravila za svoje vlagatelje, v katerem je omenjeno, da so stroški plina za družbo bistveno nižji. |
| --- | --- |

(164)

Po razkritju je združenje RFPA poudarilo, da je dan pred razkritjem zagotovilo informacije o zniževanju stroškov plina v Uniji. Zlasti je navajalo podatke, ki jih je zagotovila vodilna publikacija na trgu gnojil, ki se je pri poročanju o cenah na plinskih vozliščih v EU sklicevala na cene plina na nizozemskem trgu „Title Transfer Facility“ (TTF) in ne na cene na vstopni točki Waidhaus, ki naj bi bile po navedbah nereprezentativne. Združenje RFPA se je sklicevalo tudi na ceno plina v ZDA in poročilo družbe Yara International o prvem četrtletju leta 2014, ki ga je ta pripravila za svoje vlagatelje, v katerem je omenjeno, da so stroški plina za družbo bistveno nižji.

| (165) | Komisija navaja, da je v gospodarski študiji, ki so jo predložila nekatera združenja kmetov (glej oddelek 7 o interesu Unije v nadaljevanju), navedeno: „Cene zemeljskega plina v Uniji so višje kot na večini drugih območij in pričakuje se, da se bodo zvišale v bližnji prihodnosti.“ V zvezi z zmanjšanjem stroškov plina, ki ga je napovedala družba Yara International, je to zmanjšanje posledica tega, da je skupina Yara večnacionalna skupina z dostopom do številnih virov poceni plina zunaj Unije. Drugi proizvajalci zadevnega izdelka in zlasti proizvajalci na vzhodnih območjih Unije se zanašajo na ruski plin. Zato Komisija še vedno meni, da ni prepričljivih dokazov, da se bodo cene plina za proizvajalce Unije bistveno znižale v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(165)

Komisija navaja, da je v gospodarski študiji, ki so jo predložila nekatera združenja kmetov (glej oddelek 7 o interesu Unije v nadaljevanju), navedeno: „Cene zemeljskega plina v Uniji so višje kot na večini drugih območij in pričakuje se, da se bodo zvišale v bližnji prihodnosti.“ V zvezi z zmanjšanjem stroškov plina, ki ga je napovedala družba Yara International, je to zmanjšanje posledica tega, da je skupina Yara večnacionalna skupina z dostopom do številnih virov poceni plina zunaj Unije. Drugi proizvajalci zadevnega izdelka in zlasti proizvajalci na vzhodnih območjih Unije se zanašajo na ruski plin. Zato Komisija še vedno meni, da ni prepričljivih dokazov, da se bodo cene plina za proizvajalce Unije bistveno znižale v bližnji prihodnosti.

6.3   Učinek napovedanega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov

| (166) | Ker bi se ruski AN izvažal na trg Unije v velikem obsegu in po cenah na škodljivi ravni, bi morali proizvajalci Unije zmanjšati svoje cene, da bi ohranili obseg prodaje in tržne deleže. AN je namreč osnovni izdelek, pri katerem konkurenca med različnimi proizvajalci večinoma temelji na ceni. |
| --- | --- |

(166)

Ker bi se ruski AN izvažal na trg Unije v velikem obsegu in po cenah na škodljivi ravni, bi morali proizvajalci Unije zmanjšati svoje cene, da bi ohranili obseg prodaje in tržne deleže. AN je namreč osnovni izdelek, pri katerem konkurenca med različnimi proizvajalci večinoma temelji na ceni.

| (167) | Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da bi bilo treba obravnavati domnevne tehnične ovire za trgovino pri vstopu ruskega AN v Unijo, in sicer prepoved prodaje (v Nemčiji) ali stroge predpise o hrambi AN v nekaterih drugih državah članicah. Ker te omejitve veljajo tako za izvoznike iz tretjih držav kot za proizvajalce Unije na nediskriminatoren način, Komisija meni, da bi bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(167)

Po razkritju je združenje RFPA trdilo, da bi bilo treba obravnavati domnevne tehnične ovire za trgovino pri vstopu ruskega AN v Unijo, in sicer prepoved prodaje (v Nemčiji) ali stroge predpise o hrambi AN v nekaterih drugih državah članicah. Ker te omejitve veljajo tako za izvoznike iz tretjih držav kot za proizvajalce Unije na nediskriminatoren način, Komisija meni, da bi bilo treba to trditev zavrniti.

6.4   Sklepi

| (168) | Ob upoštevanju ugotovitev preiskave, neizkoriščene zmogljivosti, povezane s skromno rastjo potrošnje v Rusiji, omejenih možnosti za povečanje izvoza v tretje države in privlačnosti trga Unije se šteje, da bo razveljavitev ukrepov verjetno povzročila ponoven dampinški uvoz iz Rusije. |
| --- | --- |

(168)

Ob upoštevanju ugotovitev preiskave, neizkoriščene zmogljivosti, povezane s skromno rastjo potrošnje v Rusiji, omejenih možnosti za povečanje izvoza v tretje države in privlačnosti trga Unije se šteje, da bo razveljavitev ukrepov verjetno povzročila ponoven dampinški uvoz iz Rusije.

| (169) | Preiskava je pokazala tudi, da položaj industrije Unije trenutno ni ogrožen zaradi povzročitve škode. Vendar ni dokazov, da bo pozitiven položaj trajnosten, če bi ukrepi prenehali veljati. Nasprotno pa so tržne cene AN glede na tržno analizo, ki jo je zagotovil vložnik, sedaj dosegle svojo najvišjo raven in vrh poslovnega cikla. Poslovni cikel in cene naj bi se po napovedih zniževali. Natančneje, zdi se, da se cene po stalni letni rasti od leta 2009 sedaj znižujejo. Zato raven cen in dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla v obravnavanem obdobju, v bližnji prihodnosti ne bosta dosežena. Obenem bodo proizvodni stroški ostali stabilni oziroma se bodo dodatno zvišali, s čimer bi se omejila stopnja dobička industrije Unije. Po tem scenariju in zaradi zmanjšanja potrošnje v Uniji bo val velikih količin uvoza po nelojalno znižanih prodajnih cenah povzročil velik pritisk na prodajne cene industrije, posledično pa bo industrija Unije izgubila pomemben tržni delež. To bo najverjetneje neizogibno povzročilo materialno škodo, ki se bo ponovila. |
| --- | --- |

(169)

Preiskava je pokazala tudi, da položaj industrije Unije trenutno ni ogrožen zaradi povzročitve škode. Vendar ni dokazov, da bo pozitiven položaj trajnosten, če bi ukrepi prenehali veljati. Nasprotno pa so tržne cene AN glede na tržno analizo, ki jo je zagotovil vložnik, sedaj dosegle svojo najvišjo raven in vrh poslovnega cikla. Poslovni cikel in cene naj bi se po napovedih zniževali. Natančneje, zdi se, da se cene po stalni letni rasti od leta 2009 sedaj znižujejo. Zato raven cen in dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla v obravnavanem obdobju, v bližnji prihodnosti ne bosta dosežena. Obenem bodo proizvodni stroški ostali stabilni oziroma se bodo dodatno zvišali, s čimer bi se omejila stopnja dobička industrije Unije. Po tem scenariju in zaradi zmanjšanja potrošnje v Uniji bo val velikih količin uvoza po nelojalno znižanih prodajnih cenah povzročil velik pritisk na prodajne cene industrije, posledično pa bo industrija Unije izgubila pomemben tržni delež. To bo najverjetneje neizogibno povzročilo materialno škodo, ki se bo ponovila.

| (170) | Po razkritju je združenje RFPA kritiziralo zanašanje Komisije na tržno analizo, ki jo je zagotovil vložnik, in opozorilo, da bodo predvidene ravni cen v obdobju 2017–2018 višje od cen v letih pred letom 2010 in podobne cenam v navedenem letu. Združenje RFPA je opozorilo tudi, da je povprečna dobičkonosnost industrije Unije leta 2010 presegla ciljni dobiček (12,8 %) in da četrtletno poročilo družbe Yara International za leto 2014 kaže pozitiven obet. |
| --- | --- |

(170)

Po razkritju je združenje RFPA kritiziralo zanašanje Komisije na tržno analizo, ki jo je zagotovil vložnik, in opozorilo, da bodo predvidene ravni cen v obdobju 2017–2018 višje od cen v letih pred letom 2010 in podobne cenam v navedenem letu. Združenje RFPA je opozorilo tudi, da je povprečna dobičkonosnost industrije Unije leta 2010 presegla ciljni dobiček (12,8 %) in da četrtletno poročilo družbe Yara International za leto 2014 kaže pozitiven obet.

| (171) | Ker pregled zaradi izteka ukrepa temelji na napovedih, to otežuje oblikovanje natančnih zaključkov o napovedih glede ravni cen v letu 2017 in pozneje. Vendar neodvisna tržna analiza kaže, da se bodo ravni cen zadevnega izdelka po pričakovanjih zmanjšale v naslednjih dveh letih. To bo skupaj s pričakovano rastjo proizvodnih stroškov najverjetneje zmanjšalo trenutni dobiček industrije Unije. Ta ugotovitev v zvezi s prihodnjimi razmerami ostaja veljavna ne glede na dejstvo, da je bila v OPP in obravnavanem obdobju stopnja dobička industrije Unije višja od ciljnega dobička v višini 8 %, kot je bil določen v predhodni preiskavi. V zvezi s tem dejstvo, da v pregledu zaradi izteka ukrepa, ki je privedel do prenehanja protidampinških ukrepov za uvoz sečnine iz Rusije, ni bila ugotovljena verjetnost ponovitve škode, ni relevantno, saj bi bilo treba vsako zadevo oceniti posebej glede na podrobnosti. Poleg tega se predstavitev prvega četrtletja 2014 za vlagatelje družbe Yara International ne osredotoča posebej na zadevni izdelek in se ne bi smela obravnavati kot reprezentativna za pričakovanja industrije Unije v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(171)

Ker pregled zaradi izteka ukrepa temelji na napovedih, to otežuje oblikovanje natančnih zaključkov o napovedih glede ravni cen v letu 2017 in pozneje. Vendar neodvisna tržna analiza kaže, da se bodo ravni cen zadevnega izdelka po pričakovanjih zmanjšale v naslednjih dveh letih. To bo skupaj s pričakovano rastjo proizvodnih stroškov najverjetneje zmanjšalo trenutni dobiček industrije Unije. Ta ugotovitev v zvezi s prihodnjimi razmerami ostaja veljavna ne glede na dejstvo, da je bila v OPP in obravnavanem obdobju stopnja dobička industrije Unije višja od ciljnega dobička v višini 8 %, kot je bil določen v predhodni preiskavi. V zvezi s tem dejstvo, da v pregledu zaradi izteka ukrepa, ki je privedel do prenehanja protidampinških ukrepov za uvoz sečnine iz Rusije, ni bila ugotovljena verjetnost ponovitve škode, ni relevantno, saj bi bilo treba vsako zadevo oceniti posebej glede na podrobnosti. Poleg tega se predstavitev prvega četrtletja 2014 za vlagatelje družbe Yara International ne osredotoča posebej na zadevni izdelek in se ne bi smela obravnavati kot reprezentativna za pričakovanja industrije Unije v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato se ta trditev zavrne.

| (172) | Predstavniki ruskih organov in združenja RFPA so trdili, da Komisija ni predložila pozitivnih dokazov v podporo zaključku, da se bo dampinški uvoz zadevnega izdelka ponovil, če bodo ukrepi prenehali veljati, kar bi pomenilo ponovitev škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(172)

Predstavniki ruskih organov in združenja RFPA so trdili, da Komisija ni predložila pozitivnih dokazov v podporo zaključku, da se bo dampinški uvoz zadevnega izdelka ponovil, če bodo ukrepi prenehali veljati, kar bi pomenilo ponovitev škode za industrijo Unije.

| (173) | Združenje RFPA je trdilo tudi, da Komisija ni ugotovila vzročne povezave med prenehanjem veljavnosti ukrepov in verjetnostjo ponovitve škode. Prav nasprotno se zdi, da so zunanji elementi, omenjeni v dokumentu o razkritju (zmanjševanje potrošnje, zniževanje cen, zviševanje proizvodnih stroškov, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti), razlog za verjetno ponovitev škode. |
| --- | --- |

(173)

Združenje RFPA je trdilo tudi, da Komisija ni ugotovila vzročne povezave med prenehanjem veljavnosti ukrepov in verjetnostjo ponovitve škode. Prav nasprotno se zdi, da so zunanji elementi, omenjeni v dokumentu o razkritju (zmanjševanje potrošnje, zniževanje cen, zviševanje proizvodnih stroškov, nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti), razlog za verjetno ponovitev škode.

| (174) | Komisija se s to oceno ne strinja. Verjetnost ponovitve škode, če bi ukrepi prenehali veljati, je večinoma utemeljena z verjetnostjo ponovitve dampinškega izvoza iz Rusije v velikem obsegu in po cenah na ravni, ki bi bila nižja od cen Unije, čeprav bi bila še vedno dobičkonosna za ruske izvoznike. Komisija je s tem, ko je v svoji celoviti oceni omenila nekatere zunanje dejavnike, le opredelila druge dejavnike, ki bi lahko vplivali na trg Unije v prihodnjih letih in s tem na položaj industrije Unije, vendar to ne izniči sklepa, da se bo škodljiv damping verjetno ponovil, če bodo ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(174)

Komisija se s to oceno ne strinja. Verjetnost ponovitve škode, če bi ukrepi prenehali veljati, je večinoma utemeljena z verjetnostjo ponovitve dampinškega izvoza iz Rusije v velikem obsegu in po cenah na ravni, ki bi bila nižja od cen Unije, čeprav bi bila še vedno dobičkonosna za ruske izvoznike. Komisija je s tem, ko je v svoji celoviti oceni omenila nekatere zunanje dejavnike, le opredelila druge dejavnike, ki bi lahko vplivali na trg Unije v prihodnjih letih in s tem na položaj industrije Unije, vendar to ne izniči sklepa, da se bo škodljiv damping verjetno ponovil, če bodo ukrepi prenehali veljati.

7.   INTERES UNIJE

| (175) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Rusiji v nasprotju z interesom Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh različnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(175)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Rusiji v nasprotju z interesom Unije kot celote. Ugotavljanje interesa Unije je temeljilo na oceni vseh različnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (176) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(176)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (177) | V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je ta preiskava pregled, ukrepi pa so v veljavi od leta 1995, analiza tako omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(177)

V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je ta preiskava pregled, ukrepi pa so v veljavi od leta 1995, analiza tako omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (178) | Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in verjetnosti ponovitve škode obstajajo tehtni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev veljavnih ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in verjetnosti ponovitve škode obstajajo tehtni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev veljavnih ukrepov ni v interesu Unije.

7.1   Interes industrije Unije

| (179) | Veljavni ukrepi so prispevali k velikemu zmanjšanju dampinškega uvoza iz Rusije in razbremenili industrijo Unije. Ugotovljeno je bilo, da je industrija Unije v zdravem gospodarskem položaju, kar večinoma kažejo trajni dobički. Vendar je pomembno upoštevati, da je dobiček nekaterih proizvajalcev Unije že bistveno nižji od povprečnega dobička industrije Unije in celo nižji od ciljnega dobička, ki znaša 8 %. |
| --- | --- |

(179)

Veljavni ukrepi so prispevali k velikemu zmanjšanju dampinškega uvoza iz Rusije in razbremenili industrijo Unije. Ugotovljeno je bilo, da je industrija Unije v zdravem gospodarskem položaju, kar večinoma kažejo trajni dobički. Vendar je pomembno upoštevati, da je dobiček nekaterih proizvajalcev Unije že bistveno nižji od povprečnega dobička industrije Unije in celo nižji od ciljnega dobička, ki znaša 8 %.

| (180) | Če bi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije najverjetneje soočila s povečanjem nelojalne konkurence ruskih proizvajalcev. Prenehanje veljavnosti ukrepov bi nedvomno povzročilo hitro poslabšanje njihovega gospodarskega položaja. Ukinitev ukrepov tako ni v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(180)

Če bi ukrepi prenehali veljati, bi se industrija Unije najverjetneje soočila s povečanjem nelojalne konkurence ruskih proizvajalcev. Prenehanje veljavnosti ukrepov bi nedvomno povzročilo hitro poslabšanje njihovega gospodarskega položaja. Ukinitev ukrepov tako ni v interesu industrije Unije.

7.2   Interes uvoznikov

| (181) | V predhodni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni imel resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. EFIA se je javila kot zainteresirana stran in zahtevala, da ukrepi prenehajo veljati iz naslednjih razlogov:






  — | ukrepi veljajo že skoraj 20 let in so dosegli želeni učinek ter zaščitili proizvajalce Unije, |
| --- | --- | --- |

(181)

V predhodni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni imel resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. EFIA se je javila kot zainteresirana stran in zahtevala, da ukrepi prenehajo veljati iz naslednjih razlogov:

—

ukrepi veljajo že skoraj 20 let in so dosegli želeni učinek ter zaščitili proizvajalce Unije,

| — | zaradi povečanja domače potrošnje v Rusiji ni tveganja, da bodo ruski izdelki preusmerjeni v Unijo, |
| --- | --- |

—

zaradi povečanja domače potrošnje v Rusiji ni tveganja, da bodo ruski izdelki preusmerjeni v Unijo,

| — | v interesu uporabnikov je, da imajo dostop do različnih virov dobave, kar omogoča večjo izbiro. |
| --- | --- |

—

v interesu uporabnikov je, da imajo dostop do različnih virov dobave, kar omogoča večjo izbiro.

| (182) | Te trditve bi bilo treba zavrniti. Res je, da industrija Unija trenutno ne trpi materialne škode. Vendar je treba v pregledu zaradi izteka ukrepa odgovoriti na vprašanje, kaj bi se zgodilo v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. V zvezi s tem se lahko trenutna uspešnost industrije Unije uporabi kot ključni kazalnik tega, kaj bi se lahko zgodilo v prihodnosti, le v tej meri, da omogoči oceno ravni neškodljive cene. |
| --- | --- |

(182)

Te trditve bi bilo treba zavrniti. Res je, da industrija Unija trenutno ne trpi materialne škode. Vendar je treba v pregledu zaradi izteka ukrepa odgovoriti na vprašanje, kaj bi se zgodilo v prihodnosti, če bi ukrepi prenehali veljati. V zvezi s tem se lahko trenutna uspešnost industrije Unije uporabi kot ključni kazalnik tega, kaj bi se lahko zgodilo v prihodnosti, le v tej meri, da omogoči oceno ravni neškodljive cene.

| (183) | Uvozniki in trgovci v Uniji imajo dostop do številnih virov v Uniji in zunaj Unije, vključno z viri iz Rusije. Rusija je edina država, za katero veljajo ukrepi. |
| --- | --- |

(183)

Uvozniki in trgovci v Uniji imajo dostop do številnih virov v Uniji in zunaj Unije, vključno z viri iz Rusije. Rusija je edina država, za katero veljajo ukrepi.

7.3   Interes uporabnikov

| (184) | Javilo se je več združenj uporabnikov. Vendar so nekatera zahtevala le, da se jih prizna za zainteresirane strani, in niso podala posebnega stališča o interesu Unije. Dve nacionalni združenji sta izrazili svoji stališči, da po dolgoletni veljavnosti ukrepov ni več v njunem interesu, da se ohranijo. |
| --- | --- |

(184)

Javilo se je več združenj uporabnikov. Vendar so nekatera zahtevala le, da se jih prizna za zainteresirane strani, in niso podala posebnega stališča o interesu Unije. Dve nacionalni združenji sta izrazili svoji stališči, da po dolgoletni veljavnosti ukrepov ni več v njunem interesu, da se ohranijo.

| (185) | Omenjeni razlogi so bili:






  — | velik vpliv gnojil na proizvodne stroške kmetov (ki znašajo 7 % do 42 % njihovih spremenljivih stroškov, odvisno od vrste pridelka), |
| --- | --- | --- |

(185)

Omenjeni razlogi so bili:

—

velik vpliv gnojil na proizvodne stroške kmetov (ki znašajo 7 % do 42 % njihovih spremenljivih stroškov, odvisno od vrste pridelka),

| — | možnost nakupa gnojil po ceni, ki je za približno 15–20 EUR nižja od cene proizvajalcev Unije, |
| --- | --- |

—

možnost nakupa gnojil po ceni, ki je za približno 15–20 EUR nižja od cene proizvajalcev Unije,

| — | možnost dostopa do nekoliko drugačnega izdelka (ruske granule naj bi bile nekoliko manjše od granul proizvajalcev Unije in tako primerne za uporabo v nekaterih proizvodnjah) in |
| --- | --- |

—

možnost dostopa do nekoliko drugačnega izdelka (ruske granule naj bi bile nekoliko manjše od granul proizvajalcev Unije in tako primerne za uporabo v nekaterih proizvodnjah) in

| — | možnost dostopa do več dobaviteljev, s čimer se poveča konkurenca ter preprečita oligopolni položaj in določanje cen. |
| --- | --- |

—

možnost dostopa do več dobaviteljev, s čimer se poveča konkurenca ter preprečita oligopolni položaj in določanje cen.

| (186) | Teh trditev ni mogoče sprejeti iz enakih razlogov, kot so navedeni v uvodnih izjavah 182 in 183. Komisija ni seznanjena z nekonkurenčnimi praksami med proizvajalci Unije, ki prosto tekmujejo na trgu Unije. |
| --- | --- |

(186)

Teh trditev ni mogoče sprejeti iz enakih razlogov, kot so navedeni v uvodnih izjavah 182 in 183. Komisija ni seznanjena z nekonkurenčnimi praksami med proizvajalci Unije, ki prosto tekmujejo na trgu Unije.

| (187) | Kmetje niso odgovorili na vprašalnik za uporabnike. Zato ni bilo mogoče preveriti točnega učinka gnojil kot celote in zlasti AN na proizvodne stroške kmetov. Domnevnega velikega pozitivnega učinka nizkih cen AN na proizvodne stroške kmetov tako ni bilo mogoče potrditi. Vendar na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, AN pomeni le približno 21 % celotne potrošnje Unije vseh gnojil, ki vsebujejo dušik (amonijev nitrat, kalcijev amonijev nitrat, sečnina, raztopina sečnine in AN, NPK/NP/NK itd.) (25). Ker obstajajo tudi druga gnojila (ki vsebujejo višje vrednosti kalija in fosfata), delež AN v vseh gnojilih, ki jih uporabljajo kmetje Unije, po ocenah znaša celo manj kot 21 %. Zato se lahko razumno sprejme sklep, da učinek trenutnih veljavnih ukrepov na kmete Unije kot celoto ni bistven. |
| --- | --- |

(187)

Kmetje niso odgovorili na vprašalnik za uporabnike. Zato ni bilo mogoče preveriti točnega učinka gnojil kot celote in zlasti AN na proizvodne stroške kmetov. Domnevnega velikega pozitivnega učinka nizkih cen AN na proizvodne stroške kmetov tako ni bilo mogoče potrditi. Vendar na podlagi informacij, ki so na voljo Komisiji, AN pomeni le približno 21 % celotne potrošnje Unije vseh gnojil, ki vsebujejo dušik (amonijev nitrat, kalcijev amonijev nitrat, sečnina, raztopina sečnine in AN, NPK/NP/NK itd.) (25). Ker obstajajo tudi druga gnojila (ki vsebujejo višje vrednosti kalija in fosfata), delež AN v vseh gnojilih, ki jih uporabljajo kmetje Unije, po ocenah znaša celo manj kot 21 %. Zato se lahko razumno sprejme sklep, da učinek trenutnih veljavnih ukrepov na kmete Unije kot celoto ni bistven.

| (188) | Čeprav se zdi, da bi bil dostop do cenejših gnojil zelo kratkoročno v interesu kmetov, je verjetno, da bi se kratkoročno oziroma srednjeročno ponovila škoda industriji Unije, pri čemer bi nastalo tveganje, da bi nekateri bolj ranljivi proizvajalci Unije na nekaterih območjih v Uniji prenehali poslovati. Tako bi bila v prihodnosti izbira dobaviteljev za uporabnike/kmete še manjša, ki bi tako lahko postali odvisni od ruskih izvoznikov, ki bi v primeru takega scenarija verjetno zvišali cene. |
| --- | --- |

(188)

Čeprav se zdi, da bi bil dostop do cenejših gnojil zelo kratkoročno v interesu kmetov, je verjetno, da bi se kratkoročno oziroma srednjeročno ponovila škoda industriji Unije, pri čemer bi nastalo tveganje, da bi nekateri bolj ranljivi proizvajalci Unije na nekaterih območjih v Uniji prenehali poslovati. Tako bi bila v prihodnosti izbira dobaviteljev za uporabnike/kmete še manjša, ki bi tako lahko postali odvisni od ruskih izvoznikov, ki bi v primeru takega scenarija verjetno zvišali cene.

| (189) | Eno združenje uporabnikov je predložilo študijo neodvisnega gospodarskega svetovalca, ki navaja, da bi ukinitev veljavnih ukrepov povzročila znižanje cen gnojil v Uniji, kar bi koristilo uporabnikom, omejeno povečanje obsega uvoza in majhen negativen učinek za proizvajalce Unije, ki pa bi ga kompenzirali s stalnimi stopnjami dobička, ki jih imajo sedaj. Vendar je treba upoštevati, da nekatere predpostavke, na katere se je sklicevala ocena gospodarske študije, ne ustrezajo ugotovitvam preiskave. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je izvozna cena AN iz Rusije v tretje države nižja od cene, ki je ocenjena v navedeni gospodarski študiji. Podobno se tudi ugotovljena ruska zmogljivost in potencialne vrednosti domače potrošnje razlikujejo od tistih, ki so bile uporabljene za simulacije učinka odprave ukrepov. Zato se pri oblikovanju odločilnih zaključkov ni mogoče v celoti opreti na oceno iz študije. |
| --- | --- |

(189)

Eno združenje uporabnikov je predložilo študijo neodvisnega gospodarskega svetovalca, ki navaja, da bi ukinitev veljavnih ukrepov povzročila znižanje cen gnojil v Uniji, kar bi koristilo uporabnikom, omejeno povečanje obsega uvoza in majhen negativen učinek za proizvajalce Unije, ki pa bi ga kompenzirali s stalnimi stopnjami dobička, ki jih imajo sedaj. Vendar je treba upoštevati, da nekatere predpostavke, na katere se je sklicevala ocena gospodarske študije, ne ustrezajo ugotovitvam preiskave. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je izvozna cena AN iz Rusije v tretje države nižja od cene, ki je ocenjena v navedeni gospodarski študiji. Podobno se tudi ugotovljena ruska zmogljivost in potencialne vrednosti domače potrošnje razlikujejo od tistih, ki so bile uporabljene za simulacije učinka odprave ukrepov. Zato se pri oblikovanju odločilnih zaključkov ni mogoče v celoti opreti na oceno iz študije.

| (190) | Po razkritju so številna združenja kmetov zahtevala zaslišanje pred Komisijo in predložila nekoliko revidirano različico študije iz predhodne uvodne izjave, ki upošteva podatke Komisije iz dokumenta o razkritju. |
| --- | --- |

(190)

Po razkritju so številna združenja kmetov zahtevala zaslišanje pred Komisijo in predložila nekoliko revidirano različico študije iz predhodne uvodne izjave, ki upošteva podatke Komisije iz dokumenta o razkritju.

| (191) | Zdi se, da revidirana študija potrjuje predpostavko Komisije, da bi se ruska izvozna cena zmanjšala na raven, ki bi bila podobna ruskim domačim cenam, in sicer 221 EUR/tono. To bi proizvajalce Unije prisililo, da znižajo svoje cene, da ne bi izgubili tržnih deležev. |
| --- | --- |

(191)

Zdi se, da revidirana študija potrjuje predpostavko Komisije, da bi se ruska izvozna cena zmanjšala na raven, ki bi bila podobna ruskim domačim cenam, in sicer 221 EUR/tono. To bi proizvajalce Unije prisililo, da znižajo svoje cene, da ne bi izgubili tržnih deležev.

| (192) | Predstavniki kmetov so pojasnili težaven položaj, v katerem so, saj konkurirajo proizvajalcem kmetijskih proizvodov iz tretjih držav, ne da bi jih ščitile protidampinške dajatve, kar pa ne velja za proizvajalce zadevnega izdelka iz Unije. Pričakujejo, da bi se ob prenehanju veljavnosti ukrepov cena zadevnega izdelka zmanjšala, negativne posledice za proizvajalce Unije pa bi se izravnale s koristmi za kmete, kategorijo uporabnikov, ki zaposluje milijone ljudi v Uniji. Predstavniki kmetov so omenili tudi, da bi ob znižanju cene zadevnega izdelka kmetje kupovali zadevni izdelek in ne gnojil, ki so cenejša, a bolj onesnažujejo okolje, kot so sečnina ali raztopine sečnine in amonijevega nitrata. To bi koristilo okolju. V primeru, da se ukrepi ohranijo, so predlagali njihovo začasno ustavitev (po zgledu druge preiskave v zvezi z uvozom silicij-mangana s Kitajske, iz Kazahstana in Ukrajine (26)). |
| --- | --- |

(192)

Predstavniki kmetov so pojasnili težaven položaj, v katerem so, saj konkurirajo proizvajalcem kmetijskih proizvodov iz tretjih držav, ne da bi jih ščitile protidampinške dajatve, kar pa ne velja za proizvajalce zadevnega izdelka iz Unije. Pričakujejo, da bi se ob prenehanju veljavnosti ukrepov cena zadevnega izdelka zmanjšala, negativne posledice za proizvajalce Unije pa bi se izravnale s koristmi za kmete, kategorijo uporabnikov, ki zaposluje milijone ljudi v Uniji. Predstavniki kmetov so omenili tudi, da bi ob znižanju cene zadevnega izdelka kmetje kupovali zadevni izdelek in ne gnojil, ki so cenejša, a bolj onesnažujejo okolje, kot so sečnina ali raztopine sečnine in amonijevega nitrata. To bi koristilo okolju. V primeru, da se ukrepi ohranijo, so predlagali njihovo začasno ustavitev (po zgledu druge preiskave v zvezi z uvozom silicij-mangana s Kitajske, iz Kazahstana in Ukrajine (26)).

| (193) | Komisija je skrbno proučila trditve združenj kmetov. Nesporno je, da imajo kmetje Unije dostop do zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo proizvajalci Unije in proizvajalci tretjih držav, ki niso ruski proizvajalci izvozniki. Vendar pa, kot je bilo potrjeno na zaslišanju 19. junija 2014 in v nasprotju s predpostavko iz gospodarske študije, predvsem ni nobenega jamstva, da bi se kakršno koli potencialno začetno znižanje cene zadevnega izdelka (če bi ukrepi prenehali veljati) preneslo na končne uporabnike. Kmetje zelo pogosto kupijo zadevni izdelek od distributerjev in niso seznanjeni z njegovim poreklom, saj jih zanima le, da zadostuje njihovim zahtevam (v smislu velikosti granul itd.). Zato je zelo verjetno, da bi se škoda za proizvajalce Unije zadevnega izdelka ponovila, če bi ukrepi prenehali veljati, ni pa jamstva, da bi imeli uporabniki od tega kakršne koli koristi. |
| --- | --- |

(193)

Komisija je skrbno proučila trditve združenj kmetov. Nesporno je, da imajo kmetje Unije dostop do zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo proizvajalci Unije in proizvajalci tretjih držav, ki niso ruski proizvajalci izvozniki. Vendar pa, kot je bilo potrjeno na zaslišanju 19. junija 2014 in v nasprotju s predpostavko iz gospodarske študije, predvsem ni nobenega jamstva, da bi se kakršno koli potencialno začetno znižanje cene zadevnega izdelka (če bi ukrepi prenehali veljati) preneslo na končne uporabnike. Kmetje zelo pogosto kupijo zadevni izdelek od distributerjev in niso seznanjeni z njegovim poreklom, saj jih zanima le, da zadostuje njihovim zahtevam (v smislu velikosti granul itd.). Zato je zelo verjetno, da bi se škoda za proizvajalce Unije zadevnega izdelka ponovila, če bi ukrepi prenehali veljati, ni pa jamstva, da bi imeli uporabniki od tega kakršne koli koristi.

| (194) | Protidampinški ukrepi na uvoz zadevnega izdelka veljajo že mnogo let, pri čemer kmetom ne povzročajo nesorazmernih stroškov, ki bi lahko ogrozili njihov obstoj. Pri analizi interesa Unije se oceni sorazmernost ohranitve ukrepov, pri čemer se upoštevajo različni in včasih nasprotni interesi. Ohranitev ukrepov je v interesu proizvajalcev Unije, saj bi zaradi njihove razveljavitve mnogi prenehali poslovati. Z vidika sorazmernosti Komisija nima dokazov, da imajo kmetje zaradi ukrepov nesorazmerne stroške, zato je v interesu Unije, da se ukrepi ohranijo. V vsakem primeru so kmetje priznali, da bi raje imeli več virov dobave in da izginotje industrije Unije ne bi bilo v njihovem interesu. |
| --- | --- |

(194)

Protidampinški ukrepi na uvoz zadevnega izdelka veljajo že mnogo let, pri čemer kmetom ne povzročajo nesorazmernih stroškov, ki bi lahko ogrozili njihov obstoj. Pri analizi interesa Unije se oceni sorazmernost ohranitve ukrepov, pri čemer se upoštevajo različni in včasih nasprotni interesi. Ohranitev ukrepov je v interesu proizvajalcev Unije, saj bi zaradi njihove razveljavitve mnogi prenehali poslovati. Z vidika sorazmernosti Komisija nima dokazov, da imajo kmetje zaradi ukrepov nesorazmerne stroške, zato je v interesu Unije, da se ukrepi ohranijo. V vsakem primeru so kmetje priznali, da bi raje imeli več virov dobave in da izginotje industrije Unije ne bi bilo v njihovem interesu.

| (195) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, ni dokazov, da bi odprava ukrepov povzročila znižanje cen AN, ki bi se preneslo na uporabnike, kar bi povzročilo preusmeritev z drugih gnojil, ki bolj onesnažujejo okolje, na AN. Zato domnevni pozitiven učinek na okolje ni utemeljen. V vsakem primeru kakršen koli pozitiven učinek na okolje ne bi bil tako velik, da ohranitev ukrepov ne bi bila v splošnem interesu Unije. Predloga, da se ukrepi začasno ustavijo, ni mogoče izvesti, ker pravne zahteve iz člena 14(4) osnovne uredbe v tej zadevi niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(195)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 193, ni dokazov, da bi odprava ukrepov povzročila znižanje cen AN, ki bi se preneslo na uporabnike, kar bi povzročilo preusmeritev z drugih gnojil, ki bolj onesnažujejo okolje, na AN. Zato domnevni pozitiven učinek na okolje ni utemeljen. V vsakem primeru kakršen koli pozitiven učinek na okolje ne bi bil tako velik, da ohranitev ukrepov ne bi bila v splošnem interesu Unije. Predloga, da se ukrepi začasno ustavijo, ni mogoče izvesti, ker pravne zahteve iz člena 14(4) osnovne uredbe v tej zadevi niso izpolnjene.

| (196) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da ukinitev ukrepov ne bi bila v interesu uporabnikov oziroma da dodatne koristi za uporabnike ne bi prevladale nad dodatnimi stroški za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(196)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da ukinitev ukrepov ne bi bila v interesu uporabnikov oziroma da dodatne koristi za uporabnike ne bi prevladale nad dodatnimi stroški za industrijo Unije.

7.4   Sklep o interesu Unije

| (197) | Ob upoštevanju uvodnih izjav 179 do 195 se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(197)

Ob upoštevanju uvodnih izjav 179 do 195 se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

8.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (198) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je temeljila namera, da se priporoči ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(198)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je temeljila namera, da se priporoči ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.

| (199) | Po razkritju je en ruski proizvajalec, ki ni bil izbran za vzorčenje, prosil Komisijo za začetek pogajanj o zavezi in predlagal najmanjšo ceno in količinsko zgornjo mejo. Vendar v osnovni uredbi ni pravne podlage za sprejetje ponudbe zaveze v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ker ni mogoče spremeniti oblike ukrepov. Zadevni ruski proizvajalec bi lahko zaprosil za vmesni pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, če meni, da so pogoji za tak pregled izpolnjeni. |
| --- | --- |

(199)

Po razkritju je en ruski proizvajalec, ki ni bil izbran za vzorčenje, prosil Komisijo za začetek pogajanj o zavezi in predlagal najmanjšo ceno in količinsko zgornjo mejo. Vendar v osnovni uredbi ni pravne podlage za sprejetje ponudbe zaveze v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ker ni mogoče spremeniti oblike ukrepov. Zadevni ruski proizvajalec bi lahko zaprosil za vmesni pregled na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, če meni, da so pogoji za tak pregled izpolnjeni.

| (200) | Po razkritju je skupina Acron Group zahtevala od Komisije, da zaključi postopek v delu, ki zadeva njo, saj naj bi bila družba Acron v drugačnem položaju kot drugi ruski proizvajalci. Vendar je glede na ugotovitve pregleda skupina Acron v istem položaju kot drugi ruski proizvajalci. Poleg tega člen 11(2) osnovne uredbe ne zagotavlja pravne podlage za razlikovanje med različnimi proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(200)

Po razkritju je skupina Acron Group zahtevala od Komisije, da zaključi postopek v delu, ki zadeva njo, saj naj bi bila družba Acron v drugačnem položaju kot drugi ruski proizvajalci. Vendar je glede na ugotovitve pregleda skupina Acron v istem položaju kot drugi ruski proizvajalci. Poleg tega člen 11(2) osnovne uredbe ne zagotavlja pravne podlage za razlikovanje med različnimi proizvajalci izvozniki.

| (201) | V skladu z navedenim in ob upoštevanju ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode iz tega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki veljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 661/2008, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 989/2009, ohraniti še za obdobje dodatnih pet let. |
| --- | --- |

(201)

V skladu z navedenim in ob upoštevanju ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode iz tega sledi, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki veljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 661/2008, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 989/2009, ohraniti še za obdobje dodatnih pet let.

| (202) | Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(202)

Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, trenutno uvrščenih pod oznake KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20 ter s poreklom iz Rusije.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je stalni znesek, kot je opredeljeno v točkah (a), (b) in (c):

| (a) | za blago, proizvedeno v Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot“, Novomoskovsk, Rusija, ali v Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot“, Nevinnomyssk, Rusija, in prodano neposredno prvemu neodvisnemu kupcu v EU ali prek Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, ali prek Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“, Moscow, Rusija, in Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvemu neodvisnemu kupcu v EU (dodatna oznaka TARIC A522):








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve (EUR na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat razen v vodni raztopini | 3102 30 90 | — | 32,82 |
| Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % | 3102 40 90 | — | 32,82 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 29 00 | 10 | 32,82 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 60 00 | 10 | 32,82 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 90 00 | 10 | 32,82 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez vsebnosti fosforja in kalija | 3105 10 00 | 10 | 32,82 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % | 3105 10 00 | 20 | 31,84 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 10 00 | 30 | 30,85 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas  % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 10 00 | 40 | 29,87 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % | 3105 10 00 | 50 | 28,88 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % | 3105 20 10 | 30 | 31,84 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 20 10 | 40 | 30,85 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 20 10 | 50 | 29,87 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % | 3105 20 10 | 60 | 28,88 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % | 3105 51 00 | 10 | 31,84 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 51 00 | 20 | 30,85 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 51 00 | 30 | 29,87 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. % | 3105 51 00 | 40 | 29,41 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % | 3105 59 00 | 10 | 31,84 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 59 00 | 20 | 30,85 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 59 00 | 30 | 29,87 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. % | 3105 59 00 | 40 | 29,41 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % | 3105 90 20 | 30 | 31,84 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 90 20 | 40 | 30,85 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 90 20 | 50 | 29,87 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % | 3105 90 20 | 60 | 28,88 |

(a)

za blago, proizvedeno v Open Joint Stock Company (OJSC) „Azot“, Novomoskovsk, Rusija, ali v Open Joint Stock Company (OJSC) „Nevinnomyssky Azot“, Nevinnomyssk, Rusija, in prodano neposredno prvemu neodvisnemu kupcu v EU ali prek Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, ali prek Open Joint Stock Company (OJSC) Mineral and Chemical Company „Eurochem“, Moscow, Rusija, in Eurochem Trading GmbH, Zug, Švica, prvemu neodvisnemu kupcu v EU (dodatna oznaka TARIC A522):

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve (EUR na tono)

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

32,82

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

32,82

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

32,82

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

32,82

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

32,82

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez vsebnosti fosforja in kalija

3105 10 00

10

32,82

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 10 00

20

31,84

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 10 00

30

30,85

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas  % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 10 00

40

29,87

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. %

3105 10 00

50

28,88

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 20 10

30

31,84

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 20 10

40

30,85

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 20 10

50

29,87

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. %

3105 20 10

60

28,88

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 51 00

10

31,84

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 51 00

20

30,85

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 51 00

30

29,87

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. %

3105 51 00

40

29,41

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 59 00

10

31,84

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 59 00

20

30,85

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 59 00

30

29,87

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. %

3105 59 00

40

29,41

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 90 20

30

31,84

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 90 20

40

30,85

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 90 20

50

29,87

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. %

3105 90 20

60

28,88

| (b) | za blago, ki ga proizvaja JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959)








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve (EUR na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat razen v vodni raztopini | 3102 30 90 | — | 47,07 |
| Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % | 3102 40 90 | — | 47,07 |

(b)

za blago, ki ga proizvaja JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (dodatna oznaka TARIC A959)

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve (EUR na tono)

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

47,07

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

47,07

Za blago iz odstavka 1, ki ga proizvaja JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat in ni navedeno v zgornji preglednici, se ne uporablja protidampinška dajatev;

| (c) | za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999):








  Opis izdelka | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Določen znesek dajatve (EUR na tono) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amonijev nitrat razen v vodni raztopini | 3102 30 90 | — | 47,07 |
| Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. % | 3102 40 90 | — | 47,07 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 29 00 | 10 | 47,07 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 60 00 | 10 | 47,07 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. % | 3102 90 00 | 10 | 47,07 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez vsebnosti fosforja in kalija | 3105 10 00 | 10 | 47,07 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % | 3105 10 00 | 20 | 45,66 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 10 00 | 30 | 44,25 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 10 00 | 40 | 42,83 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % | 3105 10 00 | 50 | 41,42 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % | 3105 20 10 | 30 | 45,66 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 20 10 | 40 | 44,25 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 20 10 | 50 | 42,83 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. % | 3105 20 10 | 60 | 41,42 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % | 3105 51 00 | 10 | 45,66 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 51 00 | 20 | 44,25 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 51 00 | 30 | 42,83 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. % | 3105 51 00 | 40 | 42,17 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. % | 3105 59 00 | 10 | 45,66 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 59 00 | 20 | 44,25 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 59 00 | 30 | 42,83 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. % | 3105 59 00 | 40 | 42,17 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. % | 3105 90 20 | 30 | 45,66 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. % | 3105 90 20 | 40 | 44,25 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. % | 3105 90 20 | 50 | 42,83 |
| Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % | 3105 90 20 | 60 | 41,42 |

(c)

za vse druge družbe (dodatna oznaka TARIC A999):

Opis izdelka

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Določen znesek dajatve (EUR na tono)

Amonijev nitrat razen v vodni raztopini

3102 30 90

—

47,07

Mešanice amonijevega nitrata s kalcijevim karbonatom ali drugimi negnojilnimi anorganskimi snovmi z vsebnostjo dušika, ki presega 28 mas. %

3102 40 90

—

47,07

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 29 00

10

47,07

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 60 00

10

47,07

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %

3102 90 00

10

47,07

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, brez vsebnosti fosforja in kalija

3105 10 00

10

47,07

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 10 00

20

45,66

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 10 00

30

44,25

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 10 00

40

42,83

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in/ali vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. %

3105 10 00

50

41,42

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 20 10

30

45,66

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 20 10

40

44,25

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 20 10

50

42,83

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne presegajo 12 mas. %

3105 20 10

60

41,42

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 51 00

10

45,66

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 51 00

20

44,25

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 51 00

30

42,83

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. %

3105 51 00

40

42,17

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z manj kot 3 mas. %

3105 59 00

10

45,66

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 59 00

20

44,25

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 59 00

30

42,83

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo fosforja, izraženega kot P2O5, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,40 mas. %

3105 59 00

40

42,17

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z manj kot 3 mas. %

3105 90 20

30

45,66

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 3 mas. % ali več, vendar manj kot 6 mas. %

3105 90 20

40

44,25

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, s 6 mas. % ali več, vendar manj kot 9 mas. %

3105 90 20

50

42,83

Trdna gnojila z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas. %, in z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, z 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. %

3105 90 20

60

41,42

3.   V primerih, ko se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (27), se znesek protidampinške dajatve, naveden v odstavku 2, zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Ne glede na odstavek 1 se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, ki se sprosti v prosti promet v skladu s členom 2.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   Uvoz, ki je deklariran za sprostitev v prosti promet in so zanj izdale račune družbe, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu 2008/577/ES, kakor je bil spremenjen, se oprosti protidampinških dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, če:

| — | ga navedene družbe proizvedejo, odpremijo in izstavijo račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji ter |
| --- | --- |

—

ga navedene družbe proizvedejo, odpremijo in izstavijo račun neposredno prvi neodvisni stranki v Uniji ter

| — | je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo iz Priloge k tej uredbi, in |
| --- | --- |

—

je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinski račun, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo iz Priloge k tej uredbi, in

| — | blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

—

blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

2.   Carinski dolg nastane ob sprejetju izjave o sprostitvi v prosti promet:

| — | kadar se v zvezi z uvozom iz odstavka 1 ugotovi, da ni izpolnjen eden ali več pogojev iz tega odstavka, ali |
| --- | --- |

—

kadar se v zvezi z uvozom iz odstavka 1 ugotovi, da ni izpolnjen eden ali več pogojev iz tega odstavka, ali

| — | kadar Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) Uredbe (ES) št. 1225/2009 v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne. |
| --- | --- |

—

kadar Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) Uredbe (ES) št. 1225/2009 v uredbi ali sklepu, ki velja za določene transakcije, ter razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 23. septembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2022/95 z dne 16. avgusta 1995 o dokončni protidampinški dajatvi na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL L 198, 23.8.1995, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 663/98 z dne 23. marca 1998 o spremembi Uredbe (ES) št. 2022/95 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL L 93, 26.3.1998, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 658/2002 z dne 15. aprila 2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL L 102, 18.4.2002, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 945/2005 z dne 21. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 658/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Uredbe (ES) št. 132/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom med drugim iz Ukrajine na podlagi opravljenega delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 (UL L 160, 23.6.2005, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 661/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 (UL L 185, 12.7.2008, str. 1).

6

(7)  V skladu s Sklepom 2008/577/ES, omenjenim v naslednji uvodni izjavi, skupino EuroChem sestavljajo: OJSC „Azot“, Novomoskovsk, Rusija, OJSC „Nevinnomyssky Azot“, Nevinnomyssk, Rusija, OJSC Mineral and Chemical Company „Eurochem“, Moscow, Rusija, in EuroChem Trading GmbH, Zug, Švica.

7

(8)  Sklep Komisije 2008/577/ES z dne 4. julija 2008 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije in Ukrajine (UL L 185, 12.7.2008, str. 43).

8

(9)  Sklep Komisije 2012/629/EU z dne 10. oktobra 2012 o spremembi Sklepa 2008/577/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL L 277, 11.10.2012, str. 8).

9

(10)  Zadeva T-348/05.

10

(11)  Zadeva T-348/05 INTP.

11

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 989/2009 z dne 19. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 661/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL L 278, 23.10.2009, str. 1).

12

(13)  UL C 349, 15.11.2012, str. 19.

13

(14)  UL C 200, 12.7.2013, str. 12.

14

(15)  AB Achema, Grupa Azoty Zakłady Azotowe, Grow How UK limited in YARA France S.A.

15

(16)  To je amonijev nitrat, uvrščen pod oznake KN: ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20.

16

(17)  To je amonijev nitrat, uvrščen pod oznake KN: ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 in ex 3105 90 20.

17

(18)  http://enforcement.trade.gov/frn/summary/russia/2014-11886.txt

18

(19)  Preiskava št. 731-TA-856 (drugi pregled), http://www.usitc.gov/publications/701_731/Pub4249.pdf, str 11.

19

(20)  Med letoma 2008 in 2009 se je v času finančne krize potrošnja v Rusiji na primer zmanjšala za 33 %, v EU se je zmanjšala le za približno 6 %, v Braziliji pa se je na primer dejansko povečala za približno 28 %.

20

(21)  Za podoben sklep glej na primer Uredbo Sveta (ES) št. 1683/2004 z dne 24. septembra 2004 (glifosat – Kitajska) (UL L 303, 30.9.2004, str. 1), uvodna izjava 41, in Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 512/2010 (amonijev nitrat – Ukrajina) (UL L 150, 16.6.2010, str. 24), uvodne izjave 41–43.

21

(22)  Mesečna uvozna statistika, ki temelji na dejanskih podatkih, ki jih zagotovijo carinski organi v državah članicah v okviru člena 14(6) osnovne uredbe o izdelkih, za katere veljajo protidampinški ukrepi.

22

(23)  Proizvodni stroški za leto 2010 so izraženi v obliki razpona, ker se ne nanašajo na celotni vzorec.

23

(24)  Uredba Sveta (ES) št. 658/2002, uvodni izjavi 97 in 98 (UL L 102, 18.4.2002, str. 1).

24

(25)  Vir: http://www.fertilizerseurope.com/fileadmin/user_upload/publications/statistics_publications/Stat_website.pdf.

25

Vir:

(26)  UL L 317, 5.12.2007, str. 5.

26

(27)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

27

---

PRILOGA

Trgovinski račun iz druge alinee člena 2(1), ki je priložen blagu družb, namenjenemu za prodajo v Uniji in za katerega velja zaveza, vsebuje naslednje:

| 1. | Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJAJO ZAVEZE“. |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVINSKI RAČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJAJO ZAVEZE“.

| 2. | Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun. |
| --- | --- |

2.

Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski račun.

| 3. | Številko trgovinskega računa. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovinskega računa.

| 4. | Datum izdaje trgovinskega računa. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovinskega računa.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Unije. |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na računu carini na meji Unije.

| 6. | Natančen opis blaga, vključno s:






  — | številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe zaveze, |
| --- | --- | --- |

6.

Natančen opis blaga, vključno s:

—

številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe zaveze,

| — | enostavnim opisom blaga, ki ustreza zadevni kodi PCN, |
| --- | --- |

—

enostavnim opisom blaga, ki ustreza zadevni kodi PCN,

| — | številčno oznako izdelka družbe (CPC), |
| --- | --- |

—

številčno oznako izdelka družbe (CPC),

| — | oznako TARIC, |
| --- | --- |

—

oznako TARIC,

| — | količino (navedeno v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (navedeno v tonah).

| 7. | Opis pogojev prodaje z naslednjimi podatki:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje z naslednjimi podatki:

—

ceno na tono,

| — | veljavnimi plačilni pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilni pogoji,

| — | veljavnimi dobavni pogoji ter |
| --- | --- |

—

veljavnimi dobavni pogoji ter

| — | skupnimi popusti in rabati. |
| --- | --- |

—

skupnimi popusti in rabati.

| 8. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katerega velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Unijo in kateremu družba neposredno izda trgovinski račun, ki je priložen blagu, za katerega velja zaveza.

| 9. | Ime uslužbenca družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES. Izjavljam, da so podatki iz tega računa popolni in točni.“ |
| --- | --- |

9.

Ime uslužbenca družbe, ki je izdala trgovinski račun, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem računu, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko unijo, v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudilo [DRUŽBA], Evropska komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2008/577/ES. Izjavljam, da so podatki iz tega računa popolni in točni.“

---

| 24.9.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 280/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 280/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1000/2014

z dne 23. septembra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. septembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 54,3 |
| TR | 83,3 |
| XS | 79,6 |
| ZZ | 72,4 |
| 0707 00 05 | MK | 34,4 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0805 50 10 | AR | 151,6 |
| CL | 165,2 |
| IL | 114,0 |
| TR | 127,3 |
| UY | 119,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 135,2 |
| 0806 10 10 | AR | 128,7 |
| BR | 163,4 |
| EG | 160,1 |
| MK | 103,8 |
| TR | 119,3 |
| ZZ | 135,1 |
| 0808 10 80 | AR | 262,7 |
| BA | 49,3 |
| BR | 65,3 |
| CL | 123,1 |
| NZ | 125,1 |
| US | 160,3 |
| ZA | 134,3 |
| ZZ | 131,4 |
| 0808 30 90 | AR | 218,6 |
| CL | 231,7 |
| CN | 105,0 |
| TR | 121,4 |
| ZZ | 169,2 |
| 0809 30 | TR | 121,6 |
| ZZ | 121,6 |
| 0809 40 05 | MK | 9,0 |
| ZZ | 9,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

54,3

TR

83,3

XS

79,6

ZZ

72,4

0707 00 05

MK

34,4

TR

95,4

ZZ

64,9

0709 93 10

TR

116,6

ZZ

116,6

0805 50 10

AR

151,6

CL

165,2

IL

114,0

TR

127,3

UY

119,6

ZA

133,6

ZZ

135,2

0806 10 10

AR

128,7

BR

163,4

EG

160,1

MK

103,8

TR

119,3

ZZ

135,1

0808 10 80

AR

262,7

BA

49,3

BR

65,3

CL

123,1

NZ

125,1

US

160,3

ZA

134,3

ZZ

131,4

0808 30 90

AR

218,6

CL

231,7

CN

105,0

TR

121,4

ZZ

169,2

0809 30

TR

121,6

ZZ

121,6

0809 40 05

MK

9,0

ZZ

9,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---