# Uradni list C 403/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 403 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5713. november 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 403

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5713. november 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 403/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču — Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013 | 1 |
| 2014/C 403/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu — poročilo neodvisnega revizorja | 128 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 403/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču — Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013

1

2014/C 403/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu — poročilo neodvisnega revizorja

128

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013

2014/C 403/01

KAZALO

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA

BILANCA STANJA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2013 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 148(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom IX navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

[podpis]

Manfred KRAFF

Računovodja Evropske komisije

24. julija 2014

PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE

PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) vsebuje informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika proračuna in računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

1.   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejši politike in programi po vsej Evropski uniji. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki sta jih Evropski parlament in Svet določila v večletnem finančnem okviru, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vključujejo vse od podpore izobraževalnim projektom za mobilnost učencev in učiteljev in podpore kmetom, produktivnih naložb, s katerimi se ustvarjajo ali ohranjajo delovna mesta, razvojne pomoči ter projektov za podporo boljšemu delovnemu okolju za delavce v EU do okrepljenega nadzora zunanjih meja.

Več kot 90 % proračuna EU se porabi za financiranje takšnih politik in dejavnosti EU. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike EU, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij.

Področja so razdeljena na približno 200 dejavnosti, od katerih jih več kot 110 vključuje postavke operativnega proračuna in so zato v proračunski nomenklaturi prikazane kot proračunska poglavja. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti, ki se izvajajo, koristiti tretjim osebam na njihovih področjih delovanja. Druga področja pa niso operativna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „proračun“. Struktura po dejavnostih zagotavlja skupni konceptualni okvir za določanje prednostnih nalog, načrtovanje, oblikovanje proračuna, spremljanje in poročanje, glavni cilj pa je krepitev gospodarne, učinkovite in uspešne porabe sredstev.

Proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) o njem dogovorita Parlament in Svet, običajno sredi decembra.

2.   VIRI FINANCIRANJA EU

VIRI FINANCIRANJA EU

EU ima dva glavna vira financiranja, in sicer iz prihodkov iz lastnih sredstev in raznovrstnih prihodkov.

2.1   Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,23 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se lahko razdelijo na tradicionalna lastna sredstva, lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in sredstva na osnovi bruto nacionalnega dohodka (BND).

2.2   Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU, običajno predstavljajo manj kot 10 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na primer prejete globe za kršitve pravil konkurence ter izdani nalogi za izterjavo od zasebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov EU. V to kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih naloži Sodišče EU državam članicam, ki ne izvršijo sodb. Za vsak dolg, ki ni plačan na datum zapadlosti, se zaračunavajo zamudne obresti. Če so dolžniki tretje osebe in ne države članice, lahko Svet in Komisija sprejmeta sklepe, s katerimi naložita obveznost plačila in so neposredno izvršljivi v skladu s pravili civilnega postopka, ki velja na območju, kjer je treba terjatev izvršiti. V primeru neplačila sproži pravna služba Komisije zoper dolžnike postopke za izterjavo dolga s pomočjo zunanjih odvetniških pisarn.

3.   UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA EU

UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA EU

3.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Komisija v zaključnem računu za leto 2013 svoje odhodke razvršča v naslednje skupine:

| | Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije. |
| --- | --- |

Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

Neposredno centralizirano upravljanje:

| | Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU. |
| --- | --- |

Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU.

Posredno centralizirano upravljanje:

| | Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države. |
| --- | --- |

Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države.

Decentralizirano upravljanje:

| | Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi. |
| --- | --- |

Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi.

Deljeno upravljanje:

| | Skupno upravljanje: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo. |
| --- | --- |

Skupno upravljanje: pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo.

Skupno upravljanje:

Člen 58 nove finančne uredbe, s katerim so delno spremenjene metode izvajanja proračuna, se bo uporabljal šele od 1. januarja 2014.

3.2   Različni finančni udeleženci znotraj Komisije

Različni finančni udeleženci znotraj Komisije

Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi sam ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finančna uredba ter kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani „odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“.

Kolegij komisarjev

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s sprejemanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, plačevanjem in po potrebi izterjavo sredstev. Dobro finančno poslovodenje in ustrezno prevzemanje odgovornosti se znotraj vsake službe zagotavljata z ločevanjem upravljavskih kontrol (v rokah odredbodajalcev) od notranje revizije in kontrol skladnosti, in sicer z jasnimi standardi notranjega kontroliranja (ki temeljijo na mednarodnih standardih), predhodnimi in naknadnimi kontrolami, neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poročanjem o dejavnostih posameznim komisarjem.

Odredbodajalci

Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem letnem poročilu o dejavnostih poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi. Komisija na podlagi člena 66 finančne uredbe sprejme zbirno poročilo na podlagi letnih poročil o dejavnostih ter skupno mnenje notranjega revizorja, s katerim prevzame skupno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v skladu s členom 317 PDEU. To poročilo in letna poročila o dejavnostih so na voljo na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sl.htm.

Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove.

Računovodja

3.3   Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o nepovratnih sredstvih) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost, šele nato pa se lahko prevzame pravna obveznost. Iz proračuna EU je mogoče porabiti denar samo in šele potem, ko odredbodajalec sprejme proračunsko obveznost.

Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva na računovodske izkaze (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali.

3.4   Izvrševanje plačil

Izvrševanje plačil

3.4.1   Splošna pravila

Splošna pravila

Nobenih plačil ni mogoče izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti. Ko je plačilo odobreno v računovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na račun upravičenca. Komisija na leto izvrši skoraj 1,9 milijona plačil. Sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov

Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v posamezni pravni obveznosti. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v pravni obveznosti, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem, ki ga je prejel kot predhodno financiranje, vrniti EU. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja EU izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Nekaj časa po plačilu predhodnega financiranja ustrezni organ EU prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pravno obveznostjo porabil znesek predhodnega financiranja. Pogostost prejemanja teh zahtevkov za povračilo stroškov se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogojev, pri čemer ni nujno, da se ti zahtevki prejmejo ob koncu leta.

Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih informativnih dokumentih za upravičence do nepovratnih sredstev in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o nepovratnih sredstvih ali sklepu o nepovratnih sredstvih. Po analizi se upravičeni zneski obravnavajo kot stroški in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih.

4.   
  ZAŠČITA PRORAČUNA EU:
  FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE

ZAŠČITA PRORAČUNA EU:

FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE

Finančna uredba in druga veljavna zadevna zakonodaja daje zlasti glede kmetijske in kohezijske politike pravico do preverjanja odhodkov še več let po tem, ko so nastali. Če se odkrijejo napake, nepravilnosti ali goljufije, se uporabijo izterjave ali finančni popravki. Odkrivanje napak, nepravilnosti ali goljufij in njihovi popravki so zadnja faza delovanja kontrolnih sistemov in so bistveni za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

V primeru nepovratnih sredstev preverijo upravičenost odhodkov, ki bremenijo proračun, ustrezne službe EU, v primeru deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavni zakonodaji ali v pogojih za posamezna dodeljena nepovratna sredstva. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja pogosto strožja od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem popravijo s prilagoditvijo končnega plačila. Poleg tega mora EU in/ali zadevna država članica preveriti verodostojnost spremne dokumentacije z izvajanjem pregledov v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali po njem (naknadno). V veljavni zakonodaji je predvidenih več vrst postopkov za obravnavanje napak, nepravilnosti ali goljufij, ki jih odkrijejo Komisija in države članice – podrobnejše informacije o tem so v pojasnilu 6 k računovodskim izkazom.

5.   NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL

NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL

EU je s temeljnimi akti, sprejetimi na podlagi Pogodbe EU, pooblaščena tudi za sprejemanje programov zadolževanja za zagotavljanje finančnih sredstev, ki so potrebna za finančno pomoč državam članicam in drugim državam. Komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe, in sicer evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančna posojila in makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko odobri posojila, ki jih financira z izdajo dolžniških instrumentov na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Ker so sredstva pridobljena večinoma z „vzajemnimi“ posli, sicer ni neposrednega učinka na proračun EU, vendar je s pravnega vidika servisiranje dolga posojil še vedno obveznost EU.

6.   FINANČNO POROČANJE

FINANČNO POROČANJE

Zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| (a) | računovodske izkaze ter |
| --- | --- |

(a)

računovodske izkaze ter

| (b) | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(b)

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna.

Zaključni račun sprejme Komisija, ki ga nato predloži v revizijo Evropskemu računskemu sodišču (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), nazadnje pa še Evropskemu parlamentu in Svetu v okviru postopka podelitve razrešnice.

Poleg navedenega letnega poročanja se pripravljajo tudi mesečna poročila o izvrševanju proračuna.

6.1   Računovodski izkazi

Računovodski izkazi

Za pripravo računovodskih izkazov EU je odgovoren računovodja Komisije, ki mora prav tako zagotoviti, da ti v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove EU. Pripravljeni so v skladu z računovodskimi pravili EU, ki temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS). Za dodatne informacije glej pojasnilo 1 k računovodskim izkazom.

6.2   Proračunsko računovodstvo

Proračunsko računovodstvo

Za pripravo mesečnih in letnih poročil o izvrševanju proračuna je odgovoren računovodja Komisije. Samo proračun Komisije vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirana odobrena proračunska sredstva in diferencirana odobrena proračunska sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Namenjena so predvsem kritju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razčlenijo v letne obroke prek več let. |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razčlenijo v letne obroke prek več let.

odobritve za prevzem obveznosti

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil

Z uvedbo diferenciranih sredstev je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvedenimi plačili: ta vrzel, ki ustreza neporavnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, ko se prevzamejo obveznosti, in trenutkom, ko se izvedejo ustrezna plačila. Ti zneski so znani kot neporavnane obveznosti („reste à liquider“ ali „RAL“).

7.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

REVIZIJA IN RAZREŠNICA

7.1   Revizija

Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev EU revidira zunanji revizor, tj. Sodišče, ki pripravi letno poročilo za Evropski parlament in Svet. Glavna naloga Sodišča je opraviti neodvisno zunanjo revizijo zaključnega računa EU. Sodišče v okviru svojih nalog pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem;

| (3) | posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja.

7.2   Razrešnica

Razrešnica

Zadnja stopnja proračunskega cikla je podelitev razrešnice za proračun za dano proračunsko leto. V EU je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in pripravi dokončnega zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil razrešnico za izvrševanje proračuna EU za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa, letnega ocenjevalnega poročila Komisije ter letnega poročila Sodišča in odgovorov Komisije ter na dodatnih vprašanjih in zahtevah za informacije, naslovljenih na Komisijo.

Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna in pomeni odločitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ njene odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna, saj zaznamuje konec njegovega obstoja. Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Sestavni del letnega postopka podelitve razrešnice v Evropskem parlamentu so zaslišanja s komisarji, ki jih člani odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor izprašajo v zvezi s področji, za katera so odgovorni. Končno poročilo o razrešnici, vključno z izrecno zahtevo Komisiji, naj ukrepa, se sprejme na plenarnem zasedanju. Priporočilo Sveta glede razrešnice sprejme ECOFIN. Komisija poročilo Evropskega parlamenta o razrešnici in priporočila Sveta glede razrešnice obravnava v letnem poročilu o nadaljnjem ukrepanju, v katerem predstavi konkretne ukrepe, ki jih je sprejela za izvedbo zahtev Evropskega parlamenta in priporočil Sveta.

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA
   (1)

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA

1

KAZALO

KAZALO

BILANCA STANJA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE |
| --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA |
| --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA |
| --- | --- |

3.

| 4. | POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA |
| --- | --- |

4.

| 5. | POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA |
| --- | --- |

5.

| 6. | ZAŠČITA PRORAČUNA EU |
| --- | --- |

6.

| 7. | MEHANIZMI FINANČNE PODPORE |
| --- | --- |

7.

| 8. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ |
| --- | --- |

8.

| 9. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK |
| --- | --- |

9.

| 10. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA |
| --- | --- |

10.

| 11. | OBSEG KONSOLIDACIJE |
| --- | --- |

11.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Nematerialno premoženje | 2.1 | 237 | 188 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 6  104 | 5  978 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 349 | 392 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 59  844 | 62  311 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 2.5 | 498 | 564 |
| Predhodno financiranje | 2.6 | 38  072 | 44  505 |
| | | 1 05  104 | 1 13  938 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Evidenca premoženja | 2.7 | 128 | 138 |
| Finančna sredstva | 2.8 | 5  571 | 1  981 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 2.9 | 13  182 | 14  039 |
| Predhodno financiranje | 2.10 | 21  367 | 13  238 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.11 | 9  510 | 10  674 |
| | | 49  758 | 40  070 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 1 54  862 | 1 54  008 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.12 | (46  818) | (42  503) |
| Rezervacije | 2.13 | (1  323) | (1  258) |
| Finančne obveznosti | 2.14 | (54  153) | (57  232) |
| Druge obveznosti | 2.15 | (2  216) | (2  527) |
| | | (1 04  510) | (1 03  520) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.16 | (545) | (806) |
| Finančne obveznosti | 2.17 | (3  065) | (15) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18 | (92  594) | (90  083) |
| | | (96  204) | (90  904) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (2 00  714) | (1 94  424) |
| ČISTA SREDSTVA | | (45  852) | (40  416) |
| Rezerve | 2.19 | 4  073 | 4  061 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (2) | 2.20 | (49  925) | (44  477) |
| ČISTA SREDSTVA | | (45  852) | (40  416) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Nematerialno premoženje

2.1

2.1

237

188

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

6  104

5  978

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

349

392

Finančna sredstva

2.4

2.4

59  844

62  311

Terjatve in izterljivi zneski

2.5

2.5

498

564

Predhodno financiranje

2.6

2.6

38  072

44  505

1 05  104

1 05  104

1 13  938

1 13  938

KRATKOROČNA SREDSTVA

Evidenca premoženja

2.7

2.7

128

138

Finančna sredstva

2.8

2.8

5  571

1  981

Terjatve in izterljivi zneski

2.9

2.9

13  182

14  039

Predhodno financiranje

2.10

2.10

21  367

13  238

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.11

2.11

9  510

10  674

49  758

49  758

40  070

40  070

SREDSTVA SKUPAJ

1 54  862

1 54  862

1 54  008

1 54  008

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.12

2.12

(46  818)

(42  503)

Rezervacije

2.13

2.13

(1  323)

(1  258)

Finančne obveznosti

2.14

2.14

(54  153)

(57  232)

Druge obveznosti

2.15

2.15

(2  216)

(2  527)

(1 04  510)

(1 04  510)

(1 03  520)

(1 03  520)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

2.16

2.16

(545)

(806)

Finančne obveznosti

2.17

2.17

(3  065)

(15)

Obveznosti iz poslovanja

2.18

2.18

(92  594)

(90  083)

(96  204)

(96  204)

(90  904)

(90  904)

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(2 00  714)

(2 00  714)

(1 94  424)

(1 94  424)

ČISTA SREDSTVA

(45  852)

(45  852)

(40  416)

(40  416)

Rezerve

2.19

2.19

4  073

4  061

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (2)

2

2.20

2.20

(49  925)

(44  477)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(45  852)

(45  852)

(40  416)

(40  416)

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2013 | 2012 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 3.1 | 1 41  241 | 1 30  919 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 3.2 | 8  414 | 6  826 |
| | | 1 49  655 | 1 37  745 |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA | | | |
| Upravni odhodki | 3.3 | (9  269) | (9  320) |
| Operativni stroški | 3.4 | (1 38  571) | (1 24  633) |
| | | (1 47  840) | (1 33  953) |
| PRESEŽEK IZ POSLOVANJA | | 1  815 | 3  792 |
| Finančni prihodki | 3.5 | 2  038 | 2  157 |
| Finančni izdatki | 3.6 | (2  045) | (1  942) |
| Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | (5  565) | (8  846) |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | 3.7 | (608) | (490) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (4  365) | (5  329) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2013

2012

PRIHODKI

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

3.1

3.1

1 41  241

1 30  919

Drugi prihodki iz poslovanja

3.2

3.2

8  414

6  826

1 49  655

1 49  655

1 37  745

1 37  745

ODHODKI IZ POSLOVANJA

Upravni odhodki

3.3

3.3

(9  269)

(9  320)

Operativni stroški

3.4

3.4

(1 38  571)

(1 24  633)

(1 47  840)

(1 47  840)

(1 33  953)

(1 33  953)

PRESEŽEK IZ POSLOVANJA

1  815

1  815

3  792

3  792

Finančni prihodki

3.5

3.5

2  038

2  157

Finančni izdatki

3.6

3.6

(2  045)

(1  942)

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

(5  565)

(8  846)

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

3.7

3.7

(608)

(490)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2013 | 2012 |
| Poslovni izid v zadevnem letu | | (4  365) | (5  329) |
| Poslovanje | 4.2 | | |
| Odplačevanje | | 48 | 39 |
| Amortizacija | | 401 | 405 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | | 20 | (16  062) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev in izterljivih zneskov | | 923 | (4  837) |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | (1  695) | (2  013) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | | 10 | (44) |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | | (196) | 299 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | (29) | 16  017 |
| Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti | | (311) | 468 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 2  511 | (1  390) |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | | (1  023) | (1  497) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | (50) | 260 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | 4  315 | 7  668 |
| Naložbene aktivnosti | 4.3 | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | | (624) | (1  390) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode | | 43 | (18) |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | | (1  142) | (837) |
| ČISTI DENARNI TOK | | (1  164) | (8  261) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | (1  164) | (8  261) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.11 | 10  674 | 18  935 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.11 | 9  510 | 10  674 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2013

2012

Poslovni izid v zadevnem letu

Poslovni izid v zadevnem letu

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

Poslovanje

Poslovanje

4.2

4.2

Odplačevanje

48

39

Amortizacija

401

405

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

20

(16  062)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev in izterljivih zneskov

923

(4  837)

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(1  695)

(2  013)

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

10

(44)

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

(196)

299

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(29)

16  017

Povečanje/(zmanjšanje) drugih obveznosti

(311)

468

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

2  511

(1  390)

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1  023)

(1  497)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(50)

260

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

4  315

7  668

Naložbene aktivnosti

Naložbene aktivnosti

4.3

4.3

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(624)

(1  390)

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode

43

(18)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(1  142)

(837)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(1  164)

(1  164)

(8  261)

(8  261)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(1  164)

(8  261)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.11

2.11

10  674

18  935

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.11

2.11

9  510

10  674

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A) + (B) |
| | Rezerva za pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/(primanjkljaj) | Poslovni izid v zadevnem letu |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2011 | (108) | 3  716 | (35  669) | (1  789) | (33  850) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | — | 168 | (168) | — | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 258 | — | — | — | 258 |
| Drugo | — | 21 | (19) | — | 2 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2011 | — | 6 | (1  795) | 1  789 | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic | — | — | (1  497) | — | (1  497) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | — | — | — | (5  329) | (5  329) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | — | 46 | (46) | — | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | (51) | — | — | — | (51) |
| Drugo | — | 12 | (9) | — | 3 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2012 | — | 5 | (5  334) | 5  329 | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2012, knjižen v dobro držav članic | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |

(v milijonih EUR)

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A) + (B)

Rezerva za pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/(primanjkljaj)

Poslovni izid v zadevnem letu

STANJE NA DAN 31. 12. 2011

STANJE NA DAN 31. 12. 2011

(108)

(108)

3  716

3  716

(35  669)

(35  669)

(1  789)

(1  789)

(33  850)

(33  850)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

—

168

(168)

—

0

Gibanje poštene vrednosti

258

—

—

—

258

Drugo

—

21

(19)

—

2

Dodelitev poslovnega izida za leto 2011

—

6

(1  795)

1  789

0

Proračunski rezultat za leto 2011, knjižen v dobro držav članic

—

—

(1  497)

—

(1  497)

Poslovni izid v zadevnem letu

—

—

—

(5  329)

(5  329)

STANJE NA DAN 31. 12. 2012

STANJE NA DAN 31. 12. 2012

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

—

46

(46)

—

0

Gibanje poštene vrednosti

(51)

—

—

—

(51)

Drugo

—

12

(9)

—

3

Dodelitev poslovnega izida za leto 2012

—

5

(5  334)

5  329

0

Proračunski rezultat za leto 2012, knjižen v dobro držav članic

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Poslovni izid v zadevnem letu

—

—

—

(4  365)

(4  365)

STANJE NA DAN 31. 12. 2013

STANJE NA DAN 31. 12. 2013

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (4) o pravilih uporabe navedene finančne uredbe.

3

4

Evropska unija v skladu s členom 143 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije. Računovodski izkazi se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 2 in so enaka opisanim v MRSJS 1, in sicer: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. V skladu s členom 144 finančne uredbe so kvalitativne značilnosti finančnega poročanja ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost.

Za pripravo računovodskih izkazov v skladu z zgoraj navedenimi pravili in načeli mora poslovodstvo pripraviti ocene, ki vplivajo na navedene zneske nekaterih postavk v bilanci stanja in v izkazu finančnega uspeha, pa tudi na razkritja pogojnih sredstev in obveznosti.

1.3   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (tj. institucije EU (vključno s Komisijo) in agencije EU), pridružene subjekte in skupna podjetja, kar pomeni 52 nadzorovanih subjektov, 5 skupnih podjetij in 4 pridružene subjekte. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 11.1. k zaključnemu računu EU. V primerjavi z letom 2012 se je obseg konsolidacije razširil za 1 nadzorovan subjekt (agencija). Ta vključitev nima pomembnega vpliva na konsolidirane računovodske izkaze.

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija neposredno ali posredno pooblaščena, da usmerja njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imela koristi od dejavnosti teh subjektov. To pooblastilo mora biti neposredno izvršljivo. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz splošnega proračuna, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo opravi Sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Jasno je, da je treba vsak subjekt ustrezno oceniti za odločitev, ali eno ali več zgornjih meril zadostuje za sprožitev nadzora.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen Evropske centralne banke – ECB) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Skupna podjetja

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem EU in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev neposrednega ali posrednega nadzora nad dejavnostjo, iz katere pritekajo možne storitve.

Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost skupnega podjetja v računovodskih izkazih na datum bilance stanja.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in skupno nadzorovanimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni. Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima Evropska unija znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic.

Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih pridruženih subjektov se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost pridruženega subjekta v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in pridruženimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja komisija

Sredstva sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v računovodskih izkazih – za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 11.2 k zaključnemu računu EU.

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.4.1   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,4270 | 25,1510 |
| DKK | 7,4593 | 7,4610 |
| GBP | 0,8337 | 0,8161 |
| HRK | 7,6265 | 7,5575 |
| HUF | 297,0400 | 292,3000 |
| LVL | 0,7028 | 0,6977 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1543 | 4,0740 |
| RON | 4,4710 | 4,4445 |
| SEK | 8,8591 | 8,5820 |
| CHF | 1,2276 | 1,2072 |
| JPY | 144,7200 | 113,6100 |
| USD | 1,3791 | 1,3194 |

Valuta

31. 12. 2013

31. 12. 2012

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,4270

25,1510

DKK

7,4593

7,4610

GBP

0,8337

0,8161

HRK

7,6265

7,5575

HUF

297,0400

292,3000

LVL

0,7028

0,6977

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1543

4,0740

RON

4,4710

4,4445

SEK

8,8591

8,5820

CHF

1,2276

1,2072

JPY

144,7200

113,6100

USD

1,3791

1,3194

Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih instrumentov, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.4.2   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % |
| Naprave, stroji in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo | 10 % do 25 % |
| Vgrajena oprema | 10 % do 33 % |
| Vozila | 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

4 %

Naprave, stroji in oprema

10 % do 25 %

Pohištvo

10 % do 25 %

Vgrajena oprema

10 % do 33 %

Vozila

25 %

Računalniška strojna oprema

25 %

Druga opredmetena osnovna sredstva

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Najemi

Kadar EU nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.5.3   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4   
  Naložbe

Naložbe

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Stroški kapitala se prilagodijo tako, da odražajo delež povečanj ali zmanjšanj čistih sredstev pridruženih subjektov in skupnih podjetij, ki jih je mogoče po začetnem pripoznanju pripisati EU. V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnilo 1.5.5) in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost.

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, se pripoznajo skozi rezerve, pri neiztrženih izgubah pa se oceni oslabitev zadevnih sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu finančnega uspeha ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost.

1.5.5   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi EU. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu ni imela EU nobenih finančnih sredstev v tej kategoriji.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU odtujiti, kar je običajno preostala zapadlost na datum bilance stanja. Naložbe v nekonsolidirane subjekte in druge kapitalske naložbe (npr. posli rizičnega kapitala), ki se ne obračunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se izmerijo glede na njihov nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančnih posojil (BOP) in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančnih posojil (BOP) in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (i) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb njihove poštene vrednosti, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(i)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb njihove poštene vrednosti, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

| (ii) | Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

(ii)

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

| (iii) | Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb. |
| --- | --- |

(iii)

Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb.

| (iv) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb njihove poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so takšna sredstva prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

(iv)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb njihove poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so takšna sredstva prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

EU ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu finančnega uspeha, črta iz rezerv in pripozna v izkazu finančnega uspeha. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu finančnega uspeha za kapitalske instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz finančnega uspeha. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

1.5.6   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki) in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti in se vključi v bilanco stanja.

1.5.8   
  Terjatve

Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Delni odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta glej pojasnilo 1.5.14 spodaj.

1.5.9   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10   
  Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Pokojninske obveznosti

EU upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk („projected unit credit method“). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

EU zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad. Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.11   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.5.12   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti (najeta posojila). Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha v posojilih po metodi efektivnih obresti.

Najeta posojila so razvrščena kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, glej pojasnilo 1.5.5. V tem proračunskem letu ni imela EU nobenih finančnih obveznosti v tej kategoriji.

1.5.13   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev EU. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

V skladu z računovodskimi pravili EU se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.6   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.6.1   
  Prihodki

Prihodki

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

V to postavko spada velika večina prihodkov EU, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko EU prejema tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (vključno z neizterjanimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po izdaji sklepa o naložitvi globe mu dolžniki lahko ugovarjajo v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| — | če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek,

| — | če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

—

če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe glavnico globe plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa se lahko v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot terjatev. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   
  Odhodki

Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki za nemenjalne posle. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

1.7.2   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta | 379 |
| Povečanja | 100 |
| Odtujitve | (8) |
| Druge spremembe | 2 |
| Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta | 473 |
| Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta | (191) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (48) |
| Odtujitve | 5 |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija ob koncu leta | (235) |
| Neto knjigovodska vrednost ob koncu leta | 237 |
| Neto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta | 188 |

(v milijonih EUR)

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta

379

Povečanja

100

Odtujitve

(8)

Druge spremembe

2

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta

473

473

Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta

(191)

Stroški amortizacije za zadevno leto

(48)

Odtujitve

5

Druge spremembe

0

Nabrana amortizacija ob koncu leta

Nabrana amortizacija ob koncu leta

(235)

(235)

Neto knjigovodska vrednost ob koncu leta

Neto knjigovodska vrednost ob koncu leta

237

237

Neto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta

Neto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta

188

188

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Med sredstva v gradnji na dan 31. decembra 2013 so vključena sredstva v višini 1  041 milijonov EUR (2012: 660 milijonov EUR) za projekt Galileo za globalni navigacijski satelitski sistem EU (GNSS), ki se razvija s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA). Za odhodke v tem obdobju je bil kot stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, pripoznan znesek v višini 13 milijonov EUR.

Ko bo sistem dokončan, ga bo sestavljalo 30 satelitov, dva nadzorna centra in približno 16 talnih postaj. Znesek v bilanci stanja ustreza stroškom, ki jih je mogoče usredstviti, ki jih je imela Komisija s tem projektom od 22. oktobra 2011 (datum, ko sta bila uspešno izstreljena prva dva satelita v sistemu). Pred tem datumom je – kot je bilo pojasnjeno v prejšnjem zaključnem računu – Komisija projekt obravnavala kot projekt v raziskovalni fazi, zato so bili v skladu z računovodskimi pravili EU vsi nastali stroški prikazani kot odhodki. Od začetka projekta in do konca sedanjega finančnega okvira znaša predvideni proračun 3  852 milijonov EUR. Za naslednji finančni okvir je predvidenih nadaljnjih 5  400 milijonov EUR, ki naj bi se porabili za popolno vzpostavitev sistema, njegovo izkoriščanje, zagotavljanje storitev programa Galileo do leta 2020 in pripravo naslednje generacije konstelacije, vse to pa se bo v celoti financiralo iz proračuna EU.

Na datum bilance stanja so bili od oktobra 2011 izstreljeni skupno štirje sateliti, ko pa bo nato zaključeno njihovo testiranje, se bo končala faza projekta, ki zajema validacijo v orbiti. To fazo sta skupaj financirali EU in ESA in v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih, ki sta ga sklenili, bo ESA ustvarjena sredstva uradno prenesla na EU. Za ta pravni prenos bo potreben pristanek sveta ESA, pri čemer je treba upoštevati, da so vse države članice ESA razen dveh (Norveške in Švice) tudi države članice EU. Trenutno Komisija nima razloga za domnevo, da bo katera od članic ESA ta prenos blokirala.

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Material in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Druga opredmetena osnovna sredstva | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta | 4  314 | 558 | 233 | 577 | 231 | 3  181 | 1  118 | 10  212 |
| Povečanja | 30 | 61 | 14 | 60 | 22 | 87 | 516 | 790 |
| Odtujitve | 0 | (22) | (15) | (46) | (8) | 0 | 0 | (91) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 312 | 11 | (1) | 2 | 3 | (312) | (14) | 0 |
| Druge spremembe | 4 | 0 | 2 | 2 | 1 | (264) | (21) | (276) |
| Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta | 4  660 | 608 | 233 | 595 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta | (2  137) | (449) | (165) | (436) | (150) | (897) | 0 | (4  234) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (143) | (47) | (15) | (69) | (23) | (103) | 0 | (401) |
| Odpis amortizacije | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Odtujitve | 1 | 21 | 15 | 46 | 8 | 0 | 0 | 91 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | (124) | 0 | 0 | (2) | 1 | 126 | 0 | 1 |
| Druge spremembe | (1) | 0 | (2) | 0 | (1) | 11 | 0 | 7 |
| Nabrana amortizacija ob koncu leta | (2  399) | (474) | (167) | (461) | (165) | (863) | 0 | (4  531) |
| NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU LETA | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |
| NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU PREJŠNJEGA LETA | 2  177 | 109 | 67 | 142 | 81 | 2  284 | 1  118 | 5  978 |

(v milijonih EUR)

Zemljišča in zgradbe

Material in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Druga opredmetena osnovna sredstva

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu prejšnjega leta

4  314

558

233

577

231

3  181

1  118

10  212

Povečanja

30

61

14

60

22

87

516

790

Odtujitve

0

(22)

(15)

(46)

(8)

0

0

(91)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

312

11

(1)

2

3

(312)

(14)

0

Druge spremembe

4

0

2

2

1

(264)

(21)

(276)

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta

Bruto knjigovodska vrednost ob koncu leta

4  660

4  660

608

608

233

233

595

595

248

248

2  692

2  692

1  599

1  599

10  635

10  635

Nabrana amortizacija ob koncu prejšnjega leta

(2  137)

(449)

(165)

(436)

(150)

(897)

0

(4  234)

Stroški amortizacije za zadevno leto

(143)

(47)

(15)

(69)

(23)

(103)

0

(401)

Odpis amortizacije

5

1

0

0

0

0

0

6

Odtujitve

1

21

15

46

8

0

0

91

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

(124)

0

0

(2)

1

126

0

1

Druge spremembe

(1)

0

(2)

0

(1)

11

0

7

Nabrana amortizacija ob koncu leta

Nabrana amortizacija ob koncu leta

(2  399)

(2  399)

(474)

(474)

(167)

(167)

(461)

(461)

(165)

(165)

(863)

(863)

0

0

(4  531)

(4  531)

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU LETA

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU LETA

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST OB KONCU PREJŠNJEGA LETA

2  177

109

67

142

81

2  284

1  118

5  978

FINANČNI NAJEMI

FINANČNI NAJEMI

Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri nekratkoročnih in kratkoročnih obveznostih (glej pojasnili 2.15 in 2.18.3).

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Poimenovanje | Kumulativni stroški (A) | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | Vrednost skupaj | Naknadni odhodki za sredstva | Vrednost sredstva | Amortizacija | Čista knjigovodska vrednost |
| < 1 leto | > 1 leto | > 5 let | Obveznost skupaj (B) | (A+B) | (C) | (A+B+C) | (D) | (A+B+C+D) |
| Zemljišča in zgradbe | 772 | 76 | 344 | 1  403 | 1  823 | 2  595 | 57 | 2  653 | (838) | 1  815 |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 24 | 6 | 9 | 1 | 15 | 39 | — | 39 | (25) | 14 |
| Skupaj ob koncu leta | 796 | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 | 2  634 | 57 | 2  692 | (863) | 1  829 |
| Obresti | | 89 | 319 | 481 | 889 | | | | | |
| Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu leta | | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 | | | | | |
| Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu prejšnjega leta | | 155 | 660 | 2  189 | 3  003 | | | | | |

(v milijonih EUR)

Poimenovanje

Kumulativni stroški (A)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

Vrednost skupaj

Naknadni odhodki za sredstva

Vrednost sredstva

Amortizacija

Čista knjigovodska vrednost

< 1 leto

> 1 leto

> 5 let

Obveznost skupaj (B)

(A+B)

(C)

(A+B+C)

(D)

(A+B+C+D)

Zemljišča in zgradbe

772

76

344

1  403

1  823

2  595

57

2  653

(838)

1  815

Druga opredmetena osnovna sredstva

24

6

9

1

15

39

—

39

(25)

14

Skupaj ob koncu leta

Skupaj ob koncu leta

796

796

82

82

353

353

1  403

1  403

1  838

1  838

2  634

2  634

57

57

2  692

2  692

(863)

(863)

1  829

1  829

Obresti

89

319

481

889

Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu leta

Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu leta

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu prejšnjega leta

Skupne prihodnje najmanjše najemnine ob koncu prejšnjega leta

155

155

660

660

2  189

2  189

3  003

3  003

2.3   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.1 | 0 | 42 |
| Deleži v pridruženih subjektih | 2.3.2 | 349 | 350 |
| Skupaj | | 349 | 392 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.1

2.3.1

0

42

Deleži v pridruženih subjektih

2.3.2

2.3.2

349

350

Skupaj

Skupaj

349

349

392

392

2.3.1   
  Deleži v skupnih podjetjih

Deleži v skupnih podjetjih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMI | GCV | Skupaj |
| Znesek na dan 31. 12. 2012 | 0 | 0 | 10 | 32 | 0 | 42 |
| Prispevki | 0 | 78 | 121 | 126 | 56 | 380 |
| Delež v čistem rezultatu | 0 | (78) | (130) | (158) | (56) | (422) |
| Znesek na dan 31. 12. 2013 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(v milijonih EUR)

Galileo

SESAR

ITER

IMI

GCV

Skupaj

Znesek na dan 31. 12. 2012

0

0

10

32

0

42

Prispevki

0

78

121

126

56

380

Delež v čistem rezultatu

0

(78)

(130)

(158)

(56)

(422)

Znesek na dan 31. 12. 2013

Znesek na dan 31. 12. 2013

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Komisiji je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Dolgoročna sredstva | 198 | 226 |
| Kratkoročna sredstva | 63 | 106 |
| Nekratkoročne obveznosti | 0 | 0 |
| Kratkoročne obveznosti | (394) | (291) |
| Prihodki | 1 | 8 |
| Odhodki | (412) | (427) |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Dolgoročna sredstva

198

226

Kratkoročna sredstva

63

106

Nekratkoročne obveznosti

0

0

Kratkoročne obveznosti

(394)

(291)

Prihodki

1

8

Odhodki

(412)

(427)

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije, ki še ni končan. Subjekt v letu 2013 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije.

Skupno podjetje SESAR

Skupno podjetje SESAR

Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa in hitro izvedbo osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v EU. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju SESAR znašal 46,26 %. Skupni prispevek Komisije, ki je predviden za skupno podjetje SESAR (za obdobje 2007–2013), znaša 700 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 205 milijonov EUR. Nepripoznani delež izgub je rezultat tehnične računovodske operacije, ki je potrebna pri uporabi kapitalske metode obračunavanja. Te nepripoznane izgube ne predstavljajo izgube za EU in so posledica dejstva, da se pripoznanje odhodkov običajno izvrši pred povečanjem kapitala zaradi prispevkov v naravi, ki jih zagotovijo druga podjetja, ne EU.

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER vključuje EU ter Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA. Organizacija ITER je bila ustanovljena, da upravlja naprave ITER in spodbuja njihovo izkoriščanje, krepi javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Skupni prispevek je s pravnega vidika prispevek Euratoma za organizacijo ITER, saj države članice in Švica nimajo lastniških deležev v organizaciji ITER. Ker ima EU v pravnem smislu delež v skupnem podjetju Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER, ga mora Komisija pripoznati v svojem zaključnem računu. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v organizaciji ITER znašal 43,33 %. Skupni (okvirni) prispevek Euratoma, ki je predviden za organizacijo ITER (za obdobje 2007–2041), znaša 8  949 milijonov EUR.

Skupne tehnološke pobude

Skupne tehnološke pobude

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud, ki jih izvajajo skupna podjetja v smislu člena 187 Pogodbe, so bila ustanovljena za uresničevanje ciljev lizbonske agende za rast in delovna mesta. V to postavko sta vključeni skupno podjetje IMI in skupno podjetje za GCV (glej v nadaljevanju), tri druga skupna podjetja, in sicer ARTEMIS, Čisto nebo in ENIAC (glej pojasnilo 2.3.2 spodaj), pa je – čeprav so s pravnega vidika skupna podjetja – z računovodskega vidika treba obravnavati kot pridružene subjekte (in so zato kot taka vključena v pojasnilo 2.3.2), saj ima Komisija znaten vpliv nanje, ne pa skupnega nadzora nad njimi.

Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila v okviru skupnega podjetja IMI

Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila v okviru skupnega podjetja IMI

Skupno podjetje IMI podpira predkonkurenčne farmacevtske raziskave in razvoj v državah članicah in pridruženih državah, pri čemer si prizadeva za povečanje naložb v raziskave na biofarmacevtskem področju, ter spodbuja sodelovanje malih in srednjih podjetij (MSP) pri svojih dejavnostih. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju IMI znašal 74,16 %. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 1 milijardo EUR do 31. decembra 2017. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 16 milijonov EUR.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Cilj skupnega podjetja za GCV je združiti sredstva javnega in zasebnega sektorja za okrepitev raziskovalnih dejavnosti, da bi povečali splošno učinkovitost evropskih raziskovalnih prizadevanj ter pospešili razvoj in uporabo tehnologij gorivnih celic in vodika. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju za GCV znašal 74,20 %. Največji okvirni prispevek EU znaša 470 milijonov EUR do 31. decembra 2017. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 67 milijonov EUR.

2.3.2   
  Deleži v pridruženih subjektih

Deleži v pridruženih subjektih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Čisto nebo | ENIAC | Skupaj |
| Znesek na dan 31. 12. 2012 | 336 | 0 | 0 | 14 | 350 |
| Prispevki | (2) | 20 | 125 | 37 | 180 |
| Delež v čistem rezultatu | 9 | (20) | (125) | (50) | (186) |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala | 6 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Znesek na dan 31. 12. 2013 | 349 | 0 | 0 | 0 | 349 |

(v milijonih EUR)

EIF

ARTEMIS

Čisto nebo

ENIAC

Skupaj

Znesek na dan 31. 12. 2012

336

0

0

14

350

Prispevki

(2)

20

125

37

180

Delež v čistem rezultatu

9

(20)

(125)

(50)

(186)

Drugo gibanje lastniškega kapitala

6

0

0

0

6

Znesek na dan 31. 12. 2013

Znesek na dan 31. 12. 2013

349

349

0

0

0

0

0

0

349

349

Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi. Komisiji je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Sredstva | 499 | 505 |
| Obveznosti | (240) | (191) |
| Prihodki | 37 | 33 |
| Presežek/(primanjkljaj) | (221) | (177) |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Sredstva

499

505

Obveznosti

(240)

(191)

Prihodki

37

33

Presežek/(primanjkljaj)

(221)

(177)

Evropski investicijski sklad

Evropski investicijski sklad

Evropski investicijski sklad (EIS) je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za MSP. Komisija je vplačala 20 % svojega deleža, tako da je bilo stanje nevpoklicanega kapitala 720 milijonov EUR.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Delniški kapital skupaj | 3  000 | 900 |
| Vplačano | (600) | (180) |
| Nevpoklicano | 2  400 | 720 |

(v milijonih EUR)

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Delniški kapital skupaj

3  000

900

Vplačano

(600)

(180)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

2  400

2  400

720

720

Skupno podjetje Artemis

Skupno podjetje Artemis

Subjekt je bil ustanovljen za izvajanje skupne tehnološke pobude na področju vgrajenih računalniških sistemov skupaj z zasebnim sektorjem. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 420 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 9 milijonov EUR (94,57 % lastniškega deleža).

Skupno podjetje čisto nebo

Skupno podjetje čisto nebo

Namen tega subjekta je pospešiti razvoj, potrjevanje in predstavitev čistih tehnologij zračnega prometa v EU, in zlasti vzpostaviti radikalno inovativen sistem zračnega prometa, katerega cilj je zmanjšati vpliv zračnega prometa na okolje. Največji okvirni prispevek Komisije znaša 800 milijonov EUR. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 72 milijonov EUR (57,80 % lastniškega deleža).

Skupno podjetje ENIAC

Skupno podjetje ENIAC

Namen skupnega podjetja ENIAC je opredeliti skupaj dogovorjen raziskovalni program na področju nanoelektronike, da bi se določile raziskovalne prednostne naloge za razvoj in prevzem ključnih pristojnosti na tem področju. Ti cilji bodo doseženi z združevanjem sredstev iz javnega in zasebnega sektorja za podporo raziskovalnim in razvojnim dejavnostim v obliki projektov. Skupna zaveza EU znaša 450 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2013 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju ENIAC znašal 95,41 %. Kumulativni nepripoznani delež izgub znaša 26 milijonov EUR.

2.4   NEKRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 5  497 | 4  870 |
| Posojila | 2.4.2 | 54  347 | 57  441 |
| Skupaj | | 59  844 | 62  311 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

5  497

4  870

Posojila

2.4.2

2.4.2

54  347

57  441

Skupaj

Skupaj

59  844

59  844

62  311

62  311

2.4.1   Nekratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Nekratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Jamstveni sklad (5) | 1  412 | 1  327 |
| ESPJ v likvidaciji | 1  129 | 1  102 |
| Naložbe sklada BUFI | 1  013 | 832 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 789 | 593 |
| Sklad za zagon pri ETF | 339 | 305 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| Posli rizičnega kapitala | 124 | 123 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 90 | 52 |
| Evropska agencija za kemikalije | 0 | 52 |
| Druge za prodajo razpoložljive naložbe | 413 | 296 |
| Skupaj | 5  497 | 4  870 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Jamstveni sklad (5)

5

1  412

1  327

ESPJ v likvidaciji

1  129

1  102

Naložbe sklada BUFI

1  013

832

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

789

593

Sklad za zagon pri ETF

339

305

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

Posli rizičnega kapitala

124

123

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

90

52

Evropska agencija za kemikalije

0

52

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

413

296

Skupaj

Skupaj

5  497

5  497

4  870

4  870

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera da EU jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj EU in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU. Gre za dolgoročni instrument, ki zajema vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna EU, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodki od obresti na investirana sredstva sklada in izterjanimi zneski v primeru zamude dolžnikov, za katere je sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se vrne kot prihodek za splošni proračun EU.

EU mora vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo znesek na razpolago v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil ob koncu leta.

Espj v likvidaciji

Espj v likvidaciji

Kar zadeva zneske ESPJ v likvidaciji, so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v eurih in kotirajo na delujočih trgih.

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe od 1. januarja 2010 upravlja Komisija v posebej za ta namen ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnilo 8.2).

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupni predvideni proračun Komisije za obdobje 2007–2013 je znašal do 1 milijarde EUR, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek.

Na dan 31. decembra 2013 je prispevek Komisije, vključno s prispevki držav Efte in tretjih držav, v RSFF znašal 1  231 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot pogojna obveznost (pojasnilo 5.2.1), tj. 958 milijonov EUR, pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2013, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili ali jamstvi, ki jih je dala EIB v okviru RSFF. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad.

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo

Iz Sklada za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo (ETF) se črpajo sredstva za program za rast in zaposlovanje, večletni program za podjetja in podjetništvo (MAP), program za konkurenčnost in inovativnost (CIP) ter pilotni projekt za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala. Ob koncu leta so bile v zvezi s Skladom za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo in programom pomoči za MSP prevzete obveznosti za nadaljnjih 132 milijonov EUR, ki pa jih upravičenci še niso črpali.

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

Ker Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebiten odpis zaradi oslabitve.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| EBRD | Kapital EBRD skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Delniški kapital skupaj | 29  601 | 900 |
| Vplačano | (6  202) | (188) |
| Nevpoklicano | 23  399 | 712 |

(v milijonih EUR)

EBRD

Kapital EBRD skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Delniški kapital skupaj

29  601

900

Vplačano

(6  202)

(188)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

23  399

23  399

712

712

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

V okviru poslov rizičnega kapitala so finančnim posrednikom odobreni zneski za financiranje kapitalskih naložb. Upravlja jih Evropska investicijska banka, financirajo pa se v okviru evropske sosedske politike.

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T („Loan Guarantee Instrument for Ten-T Projects“, LGTT) je namenjen izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v prvih letih izvajanja projektov vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo naj bi zlasti v celoti krilo kreditne linije v pripravljenosti („stand-by“), ki bi se lahko črpale, kadar denarni tokovi projekta ne bi zadostovali za servisiranje prednostnega dolga. Ta instrument je skupni finančni proizvod Komisije in EIB. Komisija v obdobju 2007–2013 LGTT dodeli do 250 milijonov EUR.

Na dan 31. decembra 2013 je prispevek Komisije v LGTT znašal 162 milijonov EUR. Ob koncu leta 2013 je bilo podpisanih za 522 milijonov EUR posojil, ki jih krije to jamstvo. Znesek, pripoznan kot pogojna obveznost (39 milijonov EUR) pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2013, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili, ki jih je dala EIB v okviru ukrepov LGTT. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v instrument.

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

Poglavitna zneska, vključena v zgoraj navedene druge nekratkoročne za prodajo razpoložljive naložbe, sta Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (116 milijonov EUR) in Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (67 milijonov EUR).

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

2.4.2   
  Nekratkoročna posojila

Nekratkoročna posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ | 2.4.2.1 | 151 | 162 |
| Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev | 2.4.2.2 | 54  196 | 57  279 |
| Skupaj | | 54  347 | 57  441 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ

2.4.2.1

2.4.2.1

151

162

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

2.4.2.2

2.4.2.2

54  196

57  279

Skupaj

Skupaj

54  347

54  347

57  441

57  441

2.4.2.1   Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji

Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Posojila s posebnimi pogoji | Stanovanjska posojila ESPJ | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2012 | 146 | 16 | 162 |
| Nova posojila | 4 | 0 | 4 |
| Vračila | (18) | (5) | (23) |
| Tečajne razlike | (6) | 0 | (6) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 12 | 1 | 13 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 138 | 12 | 151 |

(v milijonih EUR)

Posojila s posebnimi pogoji

Stanovanjska posojila ESPJ

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2012

146

16

162

Nova posojila

4

0

4

Vračila

(18)

(5)

(23)

Tečajne razlike

(6)

0

(6)

Spremembe knjigovodske vrednosti

12

1

13

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

138

138

12

12

151

151

Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami. Vsi zneski zapadejo več kot 12 mesecev po koncu leta. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,73 % in 14,507 %.

2.4.2.2   Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EMFS | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2012 | 549 | 425 | 11  623 | 44  476 | 221 | 57  294 |
| Nova posojila | 100 | — | — | — | — | 100 |
| Vračila | (81) | (36) | — | — | — | (117) |
| Tečajne razlike | — | (1) | — | — | (5) | (6) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 1 | (1) | — | (8) | (5) | (13) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Dolgovani znesek < 1 leto | 31 | — | 3  033 | — | — | 3  064 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 538 | 387 | 8  590 | 44  468 | 211 | 54  195 |

(v milijonih EUR)

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EMFS

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2012

549

425

11  623

44  476

221

57  294

Nova posojila

100

—

—

—

—

100

Vračila

(81)

(36)

—

—

—

(117)

Tečajne razlike

—

(1)

—

—

(5)

(6)

Spremembe knjigovodske vrednosti

1

(1)

—

(8)

(5)

(13)

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

211

211

57  258

57  258

Dolgovani znesek < 1 leto

Dolgovani znesek < 1 leto

31

31

—

3  033

3  033

—

—

3  064

3  064

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

538

538

387

387

8  590

8  590

44  468

44  468

211

211

54  195

54  195

Za več informacij o najemanju in dajanju posojil glej pojasnilo 7.

2.5   NEKRATKOROČNE TERJATVE IN IZTERLJIVI ZNESKI

NEKRATKOROČNE TERJATVE IN IZTERLJIVI ZNESKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Države članice | 478 | 545 |
| Drugo | 20 | 19 |
| Skupaj | 498 | 564 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Države članice

478

545

Drugo

20

19

Skupaj

Skupaj

498

498

564

564

Od skupnih nekratkoročnih terjatev se 483 milijonov EUR (leta 2012: 550 milijonov EUR) nanaša na nemenjalne posle. Zneski, ki jih dolgujejo države članice, se nanašajo na neizvršene sklepe o popravkih zaradi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSSRP)

2.6   NEKRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

NEKRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Predhodno financiranje | 2.6.1 | 34  819 | 40  790 |
| Vnaprej plačani izdatki | 2.6.2 | 3  253 | 3  715 |
| Skupaj | | 38  072 | 44  505 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Predhodno financiranje

2.6.1

2.6.1

34  819

40  790

Vnaprej plačani izdatki

2.6.2

2.6.2

3  253

3  715

Skupaj

Skupaj

38  072

38  072

44  505

44  505

2.6.1   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade več kot dvanajst mesecev pred datumom poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje.

Predhodno financiranje pomeni velik del skupnih sredstev EU, zato je deležno ustrezne in redne pozornosti. Opozoriti je treba, da mora obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna likvidna sredstva za začetek projekta, hkrati pa mora omogočati zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Komisija vse te vidike ustrezno upošteva v prizadevanju, da se izboljša nadaljnje spremljanje predhodnega financiranja.

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence – taki zneski predhodnega financiranja, plačani leta 2013, so znašali skupno 4,5 milijarde EUR (leta 2012: 4 milijarde EUR). Ta sklad je od EU ločen subjekt in ni konsolidiran v tem zaključnem računu – glej pojasnilo 11.2.3.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 1  526 | 1  249 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 772 | 1  042 |
| Decentralizirano upravljanje | 646 | 677 |
| Deljeno upravljanje | 31  104 | 37  214 |
| Skupno upravljanje | 694 | 592 |
| Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij | 77 | 16 |
| Skupaj | 34  819 | 40  790 |

(v milijonih EUR)

Vrsta upravljanja

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Neposredno centralizirano upravljanje

1  526

1  249

Posredno centralizirano upravljanje

772

1  042

Decentralizirano upravljanje

646

677

Deljeno upravljanje

31  104

37  214

Skupno upravljanje

694

592

Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij

77

16

Skupaj

Skupaj

34  819

34  819

40  790

40  790

Člen 58 nove finančne uredbe, s katerim so delno spremenjene metode izvajanja proračuna, se bo uporabljal šele od 1. januarja 2014.

Največji del zneskov nekratkoročnega predhodnega financiranja je povezan s strukturnimi ukrepi za programsko obdobje 2007–2013: v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS) 19,6 milijarde EUR, Evropskega socialnega sklada (ESS) 5,6 milijarde EUR, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) 5,2 milijarde EUR ter Sklada za ribištvo (ESR) 0,6 milijarde EUR. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva. Programsko obdobje 2007–2013 se približuje zaključni fazi in tako z njim povezano predhodno financiranje zapade v dvanajstih mesecih. Zato nekratkoročno predhodno financiranje upada, medtem ko se kratkoročno predhodno financiranje povečuje (glej pojasnilo 2.10).

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodno financiranje). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2013 je „nominalna“ vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 1  124 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 887 milijonov EUR (leta 2012: 1  348 milijonov EUR oziroma 1  083 milijonov EUR).

2.6.2   
  Vnaprej plačani izdatki

Vnaprej plačani izdatki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Instrumenti finančnega inženiringa | 2  118 | 2  717 |
| Sheme pomoči | 1  135 | 998 |
| Skupaj | 3  253 | 3  715 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Instrumenti finančnega inženiringa

2  118

2  717

Sheme pomoči

1  135

998

Skupaj

Skupaj

3  253

3  253

3  715

3  715

V okviru strukturnih programov za obdobje 2007–2013 je mogoče državam članicam izplačevati sredstva iz proračuna EU kot prispevek v instrumente finančnega inženiringa (in sicer v obliki posojil, jamstev ali kapitalskih naložb), ki so bili vzpostavljeni in se upravljajo na odgovornost držav članic. Denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, so last EU (tako kot običajno predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja Komisije. Vendar zadevni temeljni pravni akti držav članic ne zavezujejo, naj Komisiji redno poročajo o porabi teh predujmov, v nekaterih primerih pa jim jih ni treba niti opredeliti v izkazih odhodkov, ki jih predložijo Komisiji. Na podlagi tega dejstva in informacij, prejetih od držav članic o porabi sredstev, se ob koncu vsakega leta oceni vrednost tega sredstva.

Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja Komisije evidentirajo kot sredstva. Države članice lahko take predujme plačajo za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS). Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v postavko sheme pomoči.

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.7   ZALOGE

ZALOGE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Znanstveni materiali | 81 | 81 |
| Drugo | 47 | 57 |
| Skupaj | 128 | 138 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Znanstveni materiali

81

81

Drugo

47

57

Skupaj

Skupaj

128

128

138

138

2.8   KRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA FINANČNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.8.1 | 2  373 | 1  858 |
| Posojila | 2.8.2 | 3  198 | 123 |
| Skupaj | | 5  571 | 1  981 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.8.1

2.8.1

2  373

1  858

Posojila

2.8.2

2.8.2

3  198

123

Skupaj

Skupaj

5  571

5  571

1  981

1  981

2.8.1   
  Kratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Kratkoročna za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so kupljena zaradi svojega naložbenega donosa ali jih ima EU v lasti zaradi vzpostavitve posebne strukture sredstev ali sekundarnega vira likvidnosti in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremembe obrestnih mer. V naslednji razpredelnici je pregled za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev s preostalo zapadlostjo do konca leta 2014:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Naložbe sklada BUFI | 897 | 845 |
| ESPJ v likvidaciji | 567 | 490 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 408 | 160 |
| Jamstveni sklad | 361 | 268 |
| Evropska agencija za kemikalije | 76 | 69 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 31 | 23 |
| Druge za prodajo razpoložljive naložbe | 33 | 3 |
| Skupaj | 2  373 | 1  858 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Naložbe sklada BUFI

897

845

ESPJ v likvidaciji

567

490

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

408

160

Jamstveni sklad

361

268

Evropska agencija za kemikalije

76

69

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

31

23

Druge za prodajo razpoložljive naložbe

33

3

Skupaj

Skupaj

2  373

2  373

1  858

1  858

2.8.2   
  Kratkoročna posojila

Kratkoročna posojila

V tej postavki so navedena predvsem dana posojila, pri katerih je preostanek obdobja do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datumu bilance stanja (za več informacij glej pojasnilo 2.4.2.2). Povečanje v primerjavi z lanskim letom je posledica povračil posojil v okviru plačilnobilančne pomoči, določenih za leto 2014 (2 milijardi EUR Madžarska in 1 milijardo EUR Latvija).

2.9   KRATKOROČNE TERJATVE IN IZTERLJIVI ZNESKI

KRATKOROČNE TERJATVE IN IZTERLJIVI ZNESKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Globe | 2.9.1 | 4  071 | 4  090 |
| Države članice | 2.9.2 | 5  574 | 6  270 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.9.3 | 3  095 | 3  368 |
| Druge terjatve in izterljivi zneski | 2.9.4 | 442 | 311 |
| Skupaj | | 13  182 | 14  039 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Globe

2.9.1

2.9.1

4  071

4  090

Države članice

2.9.2

2.9.2

5  574

6  270

Aktivne časovne razmejitve

2.9.3

2.9.3

3  095

3  368

Druge terjatve in izterljivi zneski

2.9.4

2.9.4

442

311

Skupaj

Skupaj

13  182

13  182

14  039

14  039

Po ocenah zajema ta postavka skupaj 12  638 milijonov EUR (leta 2012: 13  729 milijonov EUR) v zvezi z nemenjalnimi posli.

2.9.1   
  Globe

Globe

Ta postavka se nanaša na zneske za izterjavo v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v višini 4  310 milijonov EUR (leta 2012: 4  357 milijonov EUR), zmanjšane za odpis v višini 239 milijonov EUR (leta 2012: 267 milijonov EUR). Za globe, ki ob koncu leta niso bile poravnane, so bila prejeta jamstva v skupni vrednosti 3  244 milijonov EUR (leta 2012: 2  513 milijonov EUR). Treba je omeniti, da je 1  032 milijonov EUR teh terjatev zapadlo v plačilo po 31. decembru 2013.

2.9.2   
  Države članice

Države članice

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 1  858 | 1  172 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 41 | 14 |
| Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI) | 45 | 44 |
| Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) | 155 | 136 |
| Odpis | (819) | (814) |
| Skupaj | 1  279 | 552 |
| Izterljiv plačani DDV | 68 | 44 |
| Lastna sredstva | | |
| Določena na računu A | 47 | 45 |
| Določena na posebnem računu | 1  228 | 1  294 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 3  054 | 3  617 |
| Odpis | (743) | (773) |
| Drugo | 6 | 16 |
| Skupaj | 3  592 | 4  199 |
| Druge terjatve do držav članic | | |
| Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja | 542 | 1  220 |
| Drugo | 94 | 255 |
| Skupaj | 636 | 1  475 |
| Skupaj | 5  574 | 6  270 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

1  858

1  172

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

41

14

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

45

44

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

155

136

Odpis

(819)

(814)

Skupaj

Skupaj

1  279

1  279

552

552

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

68

68

44

44

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Določena na računu A

47

45

Določena na posebnem računu

1  228

1  294

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

3  054

3  617

Odpis

(743)

(773)

Drugo

6

16

Skupaj

Skupaj

3  592

3  592

4  199

4  199

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

542

1  220

Drugo

94

255

Skupaj

Skupaj

636

636

1  475

1  475

Skupaj

Skupaj

5  574

5  574

6  270

6  270

Povečanje terjatev v zvezi s kmetijstvom je v glavnem posledica neizvršenih sklepov o potrditvi skladnosti, saj je v nekaterih primerih datum izvedbe odložen za več let, v drugih pa se sklepi izvršijo s plačilom več odloženih letnih obrokov. Takšen primer so trenutno države članice, ki prejemajo finančno pomoč v skladu z Okvirnim sporazumom o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, ki je bil podpisan 7. junija 2010.

Znesek lastnih sredstev, ki bo še prejet, se nanaša na spremembo proračuna št. 8/2013, sprejeto 20. novembra 2013. V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (6) so bili vpisi, ki ustrezajo popravkom prispevkov iz naslova BND, opravljeni prvi delovni dan januarja 2014. Treba je opozoriti, da so nekatere države članice izvršile svoja plačila vnaprej, kar pojasnjuje, zakaj je znesek za prejetje nižji od prispevka, zahtevanega v tej spremembi proračuna.

6

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Terjatve v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra. Terjatve, nastale po tej prijavi do 31. decembra, se ocenijo. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

Terjatve v zvezi z lastnimi sredstvi

Terjatve v zvezi z lastnimi sredstvi

Treba je upoštevati, da lahko države članice zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev za kritje stroškov zbiranja, zato so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega odbitka. Na podlagi ocen, ki so jih poslale države članice, je bil od terjatev do držav članic odštet ustrezen odpis. Vendar to ne pomeni, da se Komisija odpoveduje izterjavi zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti.

2.9.3   
  Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | 2  709 | 3  002 |
| Odloženi stroški | 368 | 351 |
| Drugo | 18 | 15 |
| Skupaj | 3  095 | 3  368 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Prehodno nezaračunani prihodki

2  709

3  002

Odloženi stroški

368

351

Drugo

18

15

Skupaj

Skupaj

3  095

3  095

3  368

3  368

Glavni znesek, vknjižen v to postavko, so prehodno nezaračunani prihodki:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Lastna sredstva | 2  424 | 2  388 |
| Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december | 0 | 218 |
| Kohezijski sklad, sklad za regionalni razvoj in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki | 31 | 276 |
| Drugi prehodno nezaračunani prihodki | 254 | 120 |
| Skupaj | 2  709 | 3  002 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Lastna sredstva

2  424

2  388

Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december

0

218

Kohezijski sklad, sklad za regionalni razvoj in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki

31

276

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

254

120

Skupaj

Skupaj

2  709

2  709

3  002

3  002

Zneski, razkriti v okviru lastnih sredstev (2  424 milijonov EUR) so v glavnem predhodno nezaračunane carine iz novembra in decembra 2013. Treba je opozoriti, da so namenski prejemki za kmetijstvo za november in december (131 milijonov EUR) zdaj razkriti pod kratkoročnimi terjatvami.

2.9.4   
  Druge terjatve in izterljivi zneski

Druge terjatve in izterljivi zneski

V to postavko so vključeni predvsem izterjava zneskov predhodnega financiranja, izterjava stroškov ter drugi prihodki iz upravnih in operativnih dejavnosti.

2.10   KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Predhodno financiranje | 2.10.1 | 16  403 | 9  548 |
| Vnaprej plačani izdatki | 2.10.2 | 4  963 | 3  690 |
| Skupaj | | 21  367 | 13  238 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Predhodno financiranje

2.10.1

2.10.1

16  403

9  548

Vnaprej plačani izdatki

2.10.2

2.10.2

4  963

3  690

Skupaj

Skupaj

21  367

21  367

13  238

13  238

2.10.1   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 3  848 | 3  289 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 4  711 | 3  908 |
| Decentralizirano upravljanje | 250 | 301 |
| Deljeno upravljanje | 6  263 | 1  008 |
| Skupno upravljanje | 1  018 | 844 |
| Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij | 313 | 198 |
| Skupaj | 16  403 | 9  548 |

(v milijonih EUR)

Vrsta upravljanja

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Neposredno centralizirano upravljanje

3  848

3  289

Posredno centralizirano upravljanje

4  711

3  908

Decentralizirano upravljanje

250

301

Deljeno upravljanje

6  263

1  008

Skupno upravljanje

1  018

844

Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij

313

198

Skupaj

Skupaj

16  403

16  403

9  548

9  548

Člen 58 nove finančne uredbe, s katerim so delno spremenjene metode izvrševanja proračuna, se bo uporabljal šele od 1. januarja 2014.

Povečanje kratkoročnega predhodnega financiranja je v glavnem povezano z deljenim upravljanjem. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 2.6, so programi strukturnih skladov v zaključni fazi programskega obdobja 2007–2013. Zato je velik delež (6,1 milijarde EUR) prej nekratkoročnega predhodnega financiranja 31. decembra 2013 postal kratkoročen.

Do povečanja je prišlo tudi v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja in posrednega centraliziranega upravljanja. V obeh primerih je to povečanje predvsem posledica zaključne faze 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP), za katerega je značilno podpisovanje zadnjih sporazumov, ki povzročajo nova plačila predhodnega financiranja v višini okoli 2,8 milijarde EUR v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja in 1,4 milijarde EUR v okviru posrednega centraliziranega upravljanja. Hkrati so bili projekti iz starejših sporazumov končani in z njimi povezana plačila predhodnega financiranja obračunana.

2.10.2   
  Vnaprej plačani izdatki

Vnaprej plačani izdatki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Instrumenti finančnega inženiringa | 2  118 | 1  358 |
| Sheme pomoči | 2  845 | 2  332 |
| Skupaj | 4  963 | 3  690 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Instrumenti finančnega inženiringa

2  118

1  358

Sheme pomoči

2  845

2  332

Skupaj

Skupaj

4  963

4  963

3  690

3  690

Spreminjanje zneskov, razkritih v tej postavki, je predvsem posledica povečanega prispevka držav članic za instrumente finančnega inženiringa na področju regionalnega razvoja.

2.11   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Denarna sredstva brez omejitev: | 2.11.1 | | |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 2  790 | 2  203 |
| Tekoči računi | | 838 | 967 |
| Računi izločenih sredstev | | 39 | 38 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | (1) | (1) |
| Skupaj | | 3  665 | 3  207 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam | 2.11.2 | 1  680 | 2  345 |
| Denarna sredstva z omejitvami in njihovi ustrezniki | 2.11.3 | 4  165 | 5  122 |
| Skupaj | | 9  510 | 10  674 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Denarna sredstva brez omejitev:

Denarna sredstva brez omejitev:

2.11.1

2.11.1

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

2  790

2  203

Tekoči računi

838

967

Računi izločenih sredstev

39

38

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

(1)

(1)

Skupaj

3  665

3  665

3  207

3  207

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

2.11.2

2.11.2

1  680

1  680

2  345

2  345

Denarna sredstva z omejitvami in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva z omejitvami in njihovi ustrezniki

2.11.3

2.11.3

4  165

4  165

5  122

5  122

Skupaj

Skupaj

9  510

9  510

10  674

10  674

2.11.1   
  Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev zajemajo vsa sredstva, ki jih ima Komisija na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih, na računih izločenih sredstev in v manjših zneskih gotovine.

Denarna sredstva brez omejitev na dan 31. decembra 2013 vključujejo 1,1 milijarde EUR prispevkov lastnih sredstev, ki bi jih države članice morale plačati do 1. januarja 2014, vendar so bila prejeta nekaj dni vnaprej. Poleg tega stanje ob koncu leta vključuje 1,3 milijarde EUR glob zaradi kršitev pravil konkurence, ki jih je večinoma prejela Komisija v zadnjih tednih leta 2013, vendar jih še ni vrnila državam članicam prek spremembe proračuna.

2.11.2   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in vezanim vlogam

Zneski, prikazani v tej postavki, so predvsem denarni ustrezniki (1  434 milijonov EUR), ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, in druge vezane vloge (245 milijonov EUR). Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom, se tako lahko uporabljajo le v zadevnem programu finančnih instrumentov. Ob koncu leta so bile za finančne instrumente, ki jih upravljajo upravitelji, prevzete obveznosti za 138 milijonov EUR, ki jih druge strani še niso črpale.

2.11.3   
  Denarna sredstva z omejitvami in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva z omejitvami in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva z omejitvami se nanašajo na zneske, prejete v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Te globe so knjižene na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 5.2.

Zmanjšanje gotovine z omejitvami je posledica dejstva, da od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnili 2.4.1 in 2.8.1).

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.12   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Pokojnine – osebje | 40  933 | 37  528 |
| Pokojnine – drugi | 1  016 | 968 |
| Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | 4  869 | 4  007 |
| Skupaj | 46  818 | 42  503 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Pokojnine – osebje

40  933

37  528

Pokojnine – drugi

1  016

968

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

4  869

4  007

Skupaj

Skupaj

46  818

46  818

42  503

42  503

2.12.1   
  Pokojnine – osebje

Pokojnine – osebje

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov izplačila dajatev po pokojninskem sistemu zaposlenih (PSEO – pokojninski sistem za evropske uradnike) bremenijo proračun EU. Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh dajatev v skladu z lestvico, določeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki k dolgoročnemu financiranju tega sistema prispevajo eno tretjino s plačevanjem obveznega prispevka.

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2013 in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. Ta ocena je bila opravljena v skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Metoda, uporabljena za izračun te obveznosti, je tako imenovana metoda predvidenih kreditnih točk. Glavne aktuarske predpostavke, na razpolago na dan ocenjevanja in uporabljene pri ocenjevanju:

| Aktuarske predpostavke – obveznosti iz naslova pokojnin osebja | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| --- | --- | --- |
| Nominalna diskontna stopnja | 3,7 % | 3,6 % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,9 % | 2,0 % |
| Realna diskontna stopnja | 1,8 % | 1,6 % |
| Verjetnost poroke: moški/ženske | 81 %/49 % | 84 %/38 % |
| Splošna rast plač/revalorizacija pokojnin | 0 % | 0 % |
| Tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2008 |

Aktuarske predpostavke – obveznosti iz naslova pokojnin osebja

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Nominalna diskontna stopnja

3,7 %

3,6 %

Pričakovana stopnja inflacije

1,9 %

2,0 %

Realna diskontna stopnja

1,8 %

1,6 %

Verjetnost poroke: moški/ženske

81 %/49 %

84 %/38 %

Splošna rast plač/revalorizacija pokojnin

0 %

0 %

Tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2008

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Gibanje bruto obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | Pokojnine osebja | Zdravstveno zavarovanje |
| Bruto obveznost ob koncu prejšnjega leta | 41  961 | 4  278 |
| Stroški službovanja/običajni stroški | 1  928 | — |
| Stroški obresti | 1  603 | 162 |
| Plačane dajatve | (1  288) | (11) |
| Aktuarske izgube | 1  499 | 704 |
| Spremembe zaradi novo zaposlenih | 244 | — |
| Bruto obveznost ob koncu leta | 45  947 | 5  133 |
| Korekcijski koeficienti, ki se uporabljajo za pokojnine | 959 | ni relevantno |
| Odbitek davkov na pokojnine | (5  973) | ni relevantno |
| Sredstva pokojninskega načrta | ni relevantno | (264) |
| Čista obveznost ob koncu leta | 40  933 | 4  869 |

(v milijonih EUR)

Gibanje bruto obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Pokojnine osebja

Zdravstveno zavarovanje

Bruto obveznost ob koncu prejšnjega leta

Bruto obveznost ob koncu prejšnjega leta

41  961

41  961

4  278

4  278

Stroški službovanja/običajni stroški

1  928

—

Stroški obresti

1  603

162

Plačane dajatve

(1  288)

(11)

Aktuarske izgube

1  499

704

Spremembe zaradi novo zaposlenih

244

—

Bruto obveznost ob koncu leta

Bruto obveznost ob koncu leta

45  947

45  947

5  133

5  133

Korekcijski koeficienti, ki se uporabljajo za pokojnine

959

ni relevantno

Odbitek davkov na pokojnine

(5  973)

ni relevantno

Sredstva pokojninskega načrta

ni relevantno

(264)

Čista obveznost ob koncu leta

Čista obveznost ob koncu leta

40  933

40  933

4  869

4  869

2.12.2   
  Pokojnine – drugo

Pokojnine – drugo

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

2.12.3   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jo ima EU zaradi prispevka v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja v zvezi s svojim upokojenim osebjem. Bruto obveznost je bila ocenjena na 5  133 milijonov EUR (leta 2012: 4  278 milijonov EUR), od nje pa so bila odšteta sredstva pokojninskega načrta v višini 264 milijonov EUR (leta 2012: 271 milijonov EUR), da bi se dobil neto znesek. V izračunu uporabljeni diskontna stopnja in splošna rast plač sta enaki diskontni stopnji in splošni rasti plač, ki sta bili uporabljeni pri vrednotenju pokojnin osebja.

2.13   NEKRATKOROČNE REZERVACIJE

NEKRATKOROČNE REZERVACIJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek na dan 31. 12. 2012 | Dodatne določbe | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2013 |
| Sodni postopki | 132 | 180 | (51) | (3) | — | — | 258 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 997 | — | — | (2) | (30) | (32) | 933 |
| Finančne rezervacije | 108 | 45 | — | — | (38) | (4) | 111 |
| Drugo | 21 | 2 | (2) | 0 | — | — | 21 |
| Skupaj | 1  258 | 227 | (53) | (5) | (68) | (36) | 1  323 |

(v milijonih EUR)

Znesek na dan 31. 12. 2012

Dodatne določbe

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2013

Sodni postopki

132

180

(51)

(3)

—

—

258

Razgradnja jedrskih objektov

997

—

—

(2)

(30)

(32)

933

Finančne rezervacije

108

45

—

—

(38)

(4)

111

Drugo

21

2

(2)

0

—

—

21

Skupaj

Skupaj

1  258

1  258

227

227

(53)

(53)

(5)

(5)

(68)

(68)

(36)

(36)

1  323

1  323

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati več kot 12 mesecev po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki. Dodatne rezervacije za sodne postopke se nanašajo večinoma na nove primere na področju kmetijstva in kohezije.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

Leta 2012 je konzorcij neodvisnih strokovnjakov posodobil svojo študijo ocenjenih stroškov programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča (JRC) in ravnanja z odpadki iz leta 2008. Njihova spremenjena ocena znaša 989 milijonov EUR (prej 1  222 milijonov EUR) in je osnova za rezervacije, ki se vključijo v računovodske izkaze. V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske brezkuponske obveznice). Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 20 let) je treba poudariti, da je ta ocena do neke stopnje negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki pomenijo ocenjene izgube, ki bodo nastale zaradi jamstev, danih v okviru Jamstvenega sklada za MSP iz leta 1998, Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2001 in Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2007 v okviru programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) ter evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (jamstva), v zvezi s katerimi je Evropski investicijski sklad (EIS) pooblaščen za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na tveganje Komisije. Vendar je finančno tveganje, povezano z uveljavljanimi in neuveljavljenimi jamstvi, omejeno. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponskih donosnosti eurskih zamenjav obrestnih mer).

2.14   NEKRATKORORČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKORORČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Najeta nekratkoročna posojila | 2.14.1 | 54  173 | 57  252 |
| Izločitev Jamstvenega sklada (7) | | (20) | (20) |
| Skupaj | | 54  153 | 57  232 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Najeta nekratkoročna posojila

2.14.1

2.14.1

54  173

57  252

Izločitev Jamstvenega sklada (7)

7

(20)

(20)

Skupaj

Skupaj

54  153

54  153

57  232

57  232

Najeta nekratkoročna posojila

Najeta nekratkoročna posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EMFS | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2012 | 549 | 425 | 11  623 | 44  476 | 194 | 57  267 |
| Novo najemanje posojil | 100 | — | — | — | — | 100 |
| Vračila | (81) | (36) | — | — | — | (117) |
| Tečajne razlike | — | (1) | — | — | (4) | (5) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 1 | (1) | — | (8) | — | (8) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Dolgovani znesek < 1 leto | 31 | — | 3  033 | — | — | 3  064 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 538 | 387 | 8  590 | 44  468 | 190 | 54  173 |

(v milijonih EUR)

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EMFS

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2012

549

425

11  623

44  476

194

57  267

Novo najemanje posojil

100

—

—

—

—

100

Vračila

(81)

(36)

—

—

—

(117)

Tečajne razlike

—

(1)

—

—

(4)

(5)

Spremembe knjigovodske vrednosti

1

(1)

—

(8)

—

(8)

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Dolgovani znesek < 1 leto

Dolgovani znesek < 1 leto

31

31

—

3  033

3  033

—

—

3  064

3  064

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

538

538

387

387

8  590

8  590

44  468

44  468

190

190

54  173

54  173

Ta postavka vključuje zneske posojil, ki jih je najela EU in zapadejo pozneje kot v enem letu. Najeta posojila vključujejo dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 56  981 milijonov EUR (leta 2012: 57  026 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi obračunanih obresti. Za več informacij o najemanju in dajanju posojil glej pojasnilo 7.

2.15   DRUGE NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

DRUGE NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 1  756 | 2  040 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 336 | 352 |
| Drugo | 124 | 135 |
| Skupaj | 2  216 | 2  527 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Dolgovi iz finančnih najemov

1  756

2  040

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

336

352

Drugo

124

135

Skupaj

Skupaj

2  216

2  216

2  527

2  527

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.16   KRATKOROČNE REZERVACIJE

KRATKOROČNE REZERVACIJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek na dan 31. 12. 2012 | Dodatne določbe | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev iz nekratkoročnih rezervacij | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2013 |
| Sodni postopki | 224 | 8 | (2) | (2) | 0 | 1 | 229 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 29 | 0 | 0 | (29) | 30 | 0 | 30 |
| Finančne rezervacije | 188 | 53 | (45) | (55) | 38 | (8) | 171 |
| Drugo | 365 | 4 | (114) | (139) | 0 | (1) | 115 |
| Skupaj | 806 | 65 | (161) | (225) | 68 | (8) | 545 |

(v milijonih EUR)

Znesek na dan 31. 12. 2012

Dodatne določbe

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev iz nekratkoročnih rezervacij

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2013

Sodni postopki

224

8

(2)

(2)

0

1

229

Razgradnja jedrskih objektov

29

0

0

(29)

30

0

30

Finančne rezervacije

188

53

(45)

(55)

38

(8)

171

Drugo

365

4

(114)

(139)

0

(1)

115

Skupaj

Skupaj

806

806

65

65

(161)

(161)

(225)

(225)

68

68

(8)

(8)

545

545

2.17   KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

Ta postavka se nanaša na delež nekratkoročnih najetih posojil (glej pojasnilo 2.14), ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja. Povečanje v primerjavi z lanskim letom je posledica povračil posojil v okviru plačilnobilančne pomoči, določenih za leto 2014 (2 milijardi EUR Madžarska in 1 milijarda EUR Latvija).

2.18   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.18.1 | 56  282 | 68  436 |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18.2 | 36  213 | 21  558 |
| Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo | 2.18.3 | 99 | 89 |
| Skupaj | | 92  594 | 90  083 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Pasivne časovne razmejitve

2.18.1

2.18.1

56  282

68  436

Obveznosti iz poslovanja

2.18.2

2.18.2

36  213

21  558

Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

2.18.3

2.18.3

99

89

Skupaj

Skupaj

92  594

92  594

90  083

90  083

2.18.1   
  Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Vnaprej vračunani stroški | 56  062 | 68  216 |
| Odloženi prihodki | 190 | 201 |
| Drugo | 30 | 19 |
| Skupaj | 56  282 | 68  436 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Vnaprej vračunani stroški

56  062

68  216

Odloženi prihodki

190

201

Drugo

30

19

Skupaj

Skupaj

56  282

56  282

68  436

68  436

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad: | | |
| Neposredna pomoč in intervencije na kmetijskih trgih | 33  489 | 44  532 |
| Drugo | 2 | 1 |
| Razvoj podeželja: | | |
| EKSRP | 12  255 | 12  463 |
| Drugo | 203 | 34 |
| | 45  949 | 57  030 |
| Strukturni ukrepi: | | |
| Evropski sklad za ribištvo/Finančni instrument za usmerjanje ribištva | 48 | 66 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 4  356 | 4  359 |
| Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju | 114 | 382 |
| Evropski socialni sklad | 1  100 | 1  378 |
| | 5  618 | 6  185 |
| Drugi vnaprej vračunani stroški: | | |
| Raziskave in razvoj | 1  172 | 1  077 |
| Drugo | 3  323 | 3  924 |
| | 4  495 | 5  001 |
| Skupaj | 56  062 | 68  216 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Evropski kmetijski jamstveni sklad:

Evropski kmetijski jamstveni sklad:

Neposredna pomoč in intervencije na kmetijskih trgih

33  489

44  532

Drugo

2

1

Razvoj podeželja:

Razvoj podeželja:

EKSRP

12  255

12  463

Drugo

203

34

45  949

45  949

57  030

57  030

Strukturni ukrepi:

Strukturni ukrepi:

Evropski sklad za ribištvo/Finančni instrument za usmerjanje ribištva

48

66

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

4  356

4  359

Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju

114

382

Evropski socialni sklad

1  100

1  378

5  618

5  618

6  185

6  185

Drugi vnaprej vračunani stroški:

Drugi vnaprej vračunani stroški:

Raziskave in razvoj

1  172

1  077

Drugo

3  323

3  924

4  495

4  495

5  001

5  001

Skupaj

Skupaj

56  062

56  062

68  216

68  216

2.18.2   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Države članice | 37  481 | 23  029 |
| Dobavitelji in drugo | 1  650 | 1  704 |
| Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila | (2  918) | (3  175) |
| Skupaj | 36  213 | 21  558 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Države članice

37  481

23  029

Dobavitelji in drugo

1  650

1  704

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

(2  918)

(3  175)

Skupaj

Skupaj

36  213

36  213

21  558

21  558

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih prejme Komisija v okviru dodeljevanja nepovratnih sredstev. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih postopkih ob koncu leta. Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako vknjiženi kot odhodki, medtem ko je preostali del razkrit kot „ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila“ (glej spodaj). Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, je bilo odločeno, da se čisti znesek prikaže med kratkoročnimi obveznostmi.

Države članice

Države članice

Obveznosti iz poslovanja do držav članic se nanašajo predvsem na neplačane zahtevke za povračilo stroškov za ukrepe strukturnih skladov (20,8 milijarde EUR za ESRR in KS ter 4,2 milijarde EUR za ESS).

Znesek poleg tega vključuje 11,3 milijarde EUR za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS). Zaradi boljše predstavitve ekonomske stvarnosti so od leta 2013 zneski, povezani z EKJS, ki so zapadli v plačilo prvi delovni dan januarja naslednjega leta, evidentirani kot obveznosti iz poslovanja in ne kot vnaprej vračunani stroški. Če bi bil takšen pristop uporabljen tudi pri pripravi zaključnega računa za leto 2012, bi bile obveznosti iz poslovanja do držav članic višje za 11,9 milijarde EUR (tj. 34,9 milijarde EUR).

Preostalih 1,2 milijarde EUR obveznosti iz poslovanja do držav članic se nanašajo v glavnem na ribiško in pomorsko politiko (0,6 milijarde EUR) ter razvoj podeželja (0,2 milijarde EUR).

Dobavitelji in drugo

Dobavitelji in drugo

V to postavko so vključene razne obveznosti iz poslovanja, to so zneski, dolgovani na podlagi dejavnosti dodeljevanja nepovratnih sredstev in javnega naročanja, pa tudi obveznosti iz poslovanja do javnih organov in subjektov, ki niso vključeni v konsolidacijo.

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane za tisti del prejetih, a še nepreverjenih zahtevkov za povračila, ki je bil ocenjen kot neupravičen. Največji zneski zadevajo generalne direktorate za strukturne ukrepe. Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane tudi za tisti del prejetih zahtevkov za povračila, pri katerih gre za vnaprej plačane odhodke, ki jih je treba ob koncu leta še plačati (2,2 milijarde EUR).

2.18.3   
  Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

Nekratkoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 82 | 70 |
| Drugo | 17 | 19 |
| Skupaj | 99 | 89 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Dolgovi iz finančnih najemov

82

70

Drugo

17

19

Skupaj

Skupaj

99

99

89

89

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.19   REZERVE

REZERVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.19.1 | 99 | 150 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.19.2 | 2  125 | 2  079 |
| Druge rezerve | 2.19.3 | 1  849 | 1  832 |
| Skupaj | | 4  073 | 4  061 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Rezerva za pošteno vrednost

2.19.1

2.19.1

99

150

Rezerva za Jamstveni sklad

2.19.2

2.19.2

2  125

2  079

Druge rezerve

2.19.3

2.19.3

1  849

1  832

Skupaj

Skupaj

4  073

4  073

4  061

4  061

2.19.1   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Leta 2013 je bilo zaradi skupnega povečanja poštene vrednosti vzetih čistih 29 milijonov EUR (leta 2012: 5 milijonov EUR) iz rezerve za pošteno vrednost in pripoznanih v izkazu finančnega uspeha v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi.

2.19.2   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči Sklad, in jo je treba knjižiti kot sredstva.

2.19.3   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1  537 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.20   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31. 12. 2012 | 44  477 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2012 državam članicam | 1  023 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 46 |
| Gibanje drugih rezerv | 14 |
| Poslovni izid v zadevnem letu | 4  365 |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2013 | 49  925 |
| Razdeljen na: | |
| Prejemki zaposlenih | 46  818 |
| Drugi zneski | 3  107 |

(v milijonih EUR)

Znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31. 12. 2012

44  477

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2012 državam članicam

1  023

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

46

Gibanje drugih rezerv

14

Poslovni izid v zadevnem letu

4  365

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2013

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2013

49  925

49  925

Razdeljen na:

Razdeljen na:

Prejemki zaposlenih

46  818

Drugi zneski

3  107

Ta znesek pomeni del stroškov, ki jih je imela Komisija do 31. decembra 2013 in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 (ali pozneje) iz proračuna za leto N+1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS. Države članice večino vpoklicanih zneskov dejansko plačajo prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta v okviru proračuna za prihodnje leto.

V glavnem se daljše obdobje plačujejo le prejemki zaposlenih, ki jih je Komisija dolžna plačati za svoje osebje, ob čemer je treba pojasniti, da za financiranje pokojnin iz letnih proračunov jamčijo države članice. V spodnji razpredelnici je v informativne namene prikazana ocena razdelitve prihodnjih prejemkov zaposlenih:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek |
| Zneski, ki jih bo treba plačati leta 2014 | 1  450 |
| Zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2014 | 45  368 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2013 skupaj | 46  818 |

(v milijonih EUR)

Znesek

Zneski, ki jih bo treba plačati leta 2014

1  450

Zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2014

45  368

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2013 skupaj

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2013 skupaj

46  818

46  818

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

3.1   PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2013 | 2012 |
| Sredstva iz BND | | 1 10  194 | 98  061 |
| Tradicionalna lastna sredstva: carine | | 15  268 | 16  087 |
| prelevmani na sladkor | | 199 | 157 |
| Sredstva iz DDV | | 14  019 | 14  871 |
| Prihodki iz lastnih sredstev | 3.1.1 | 1 39  680 | 1 29  176 |
| Proračunski popravki | 3.1.2 | 1  187 | 1  439 |
| Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte) | | 373 | 304 |
| Skupaj | | 1 41  241 | 1 30  919 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2013

2012

Sredstva iz BND

1 10  194

98  061

Tradicionalna lastna sredstva: carine

15  268

16  087

prelevmani na sladkor

199

157

Sredstva iz DDV

14  019

14  871

Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

3.1.1

3.1.1

1 39  680

1 39  680

1 29  176

1 29  176

Proračunski popravki

3.1.2

3.1.2

1  187

1  439

Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte)

373

304

Skupaj

Skupaj

1 41  241

1 41  241

1 30  919

1 30  919

3.1.1   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Večina odhodkov se tako financira iz lastnih sredstev, saj drugi prihodki pomenijo le manjši del skupnega financiranja. Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev sta tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja (rabat za Združeno kraljestvo) in bruto znižanje letnih prispevkov iz naslova BND, ki se uporablja za Nizozemsko in Švedsko. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil odbitek že odštet.

Opozoriti je treba, da je bilo v letu 2013 po zaključenih revizijah in pregledih zanesljivosti belgijskih sistemov potrjevanja obračunov in računovodstva izplačano povračilo 169 milijonov EUR (bruto, neto znesek je 126 milijonov EUR), ki ga je Belgija leta 2011 zahtevala v okviru tradicionalnih lastnih sredstev. S tem povezana rezervacija iz leta 2012 je bila porabljena v letu 2013.

Treba je tudi opozoriti, da bo treba po sodbi Sodišča v zvezi z uredbo o prelevmanih na sladkor, ki so jo izpodbijale nekatere družbe in države članice, ter po tem, ko je Svet konec leta 2013 sprejel novo uredbo, zadevnim strankam do konca leta 2014 povrniti znesek v višini 214 milijonov EUR. Rezervacija, določena v letu 2012, ki zajema ta znesek, je še vedno navedena v računovodskih izkazih.

3.1.2   
  Proračunski popravki

Proračunski popravki

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2012 (1  023 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na EU naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2013.

3.2   DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2013 | 2012 |
| Globe | 3.2.1 | 2  757 | 1  884 |
| Kmetijski prelevmani | 3.2.2 | 48 | 87 |
| Izterjava odhodkov: | 3.2.3 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 69 | 63 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 6 | 30 |
| Decentralizirano upravljanje | | 41 | 27 |
| Skupno upravljanje | | 33 | 8 |
| Deljeno upravljanje | | 1  628 | 1  376 |
| Skupaj | | 1  777 | 1  504 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja: | 3.2.4 | | |
| Zaposleni | | 1  137 | 1  209 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | | 38 | 23 |
| Drugi prihodki iz upravnega poslovanja | | 83 | 59 |
| Skupaj | | 1  257 | 1  291 |
| Razni prihodki iz poslovanja: | 3.2.5 | | |
| Popravki/rezervacije | | 208 | 280 |
| Pozitivne tečajne razlike | | 334 | 335 |
| Drugo | | 2  033 | 1  445 |
| Skupaj | | 2  575 | 2  060 |
| Skupaj | | 8  414 | 6  826 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2013

2012

Globe

Globe

3.2.1

3.2.1

2  757

2  757

1  884

1  884

Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

3.2.2

3.2.2

48

48

87

87

Izterjava odhodkov:

Izterjava odhodkov:

3.2.3

3.2.3

Neposredno centralizirano upravljanje

69

63

Posredno centralizirano upravljanje

6

30

Decentralizirano upravljanje

41

27

Skupno upravljanje

33

8

Deljeno upravljanje

1  628

1  376

Skupaj

1  777

1  777

1  504

1  504

Prihodki iz upravnega poslovanja:

Prihodki iz upravnega poslovanja:

3.2.4

3.2.4

Zaposleni

1  137

1  209

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

38

23

Drugi prihodki iz upravnega poslovanja

83

59

Skupaj

1  257

1  257

1  291

1  291

Razni prihodki iz poslovanja:

Razni prihodki iz poslovanja:

3.2.5

3.2.5

Popravki/rezervacije

208

280

Pozitivne tečajne razlike

334

335

Drugo

2  033

1  445

Skupaj

2  575

2  575

2  060

2  060

Skupaj

Skupaj

8  414

8  414

6  826

6  826

3.2.1   
  Globe

Globe

Povečanje drugih prihodkov iz poslovanja je mogoče razložiti predvsem z višjim zneskom prihodkov v zvezi z globami v letu 2013. Ti prihodki se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitve pravil konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejet sklep Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku.

Višji znesek v letu 2013 je mogoče pojasniti predvsem z globami v višini 1,7 milijarde EUR, ki so bile naložene številnim bankam zaradi njihove udeležbe v kartelih v industriji obrestnih izvedenih finančnih instrumentov. Poleg tega je bila v letu 2013 zaključena zadeva visoke vrednosti na področju glob v zvezi z Microsoftom (561 milijonov EUR), ker uporabnikom v EU ni omogočal proste izbire spletnih brskalnikov, konkurenčnih brskalniku Internet Explorer.

3.2.2   
  Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

Ti zneski se nanašajo predvsem na prelevmane na mleko – instrument za upravljanje trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene.

3.2.3   
  Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

Ta postavka pomeni naloge za izterjavo, ki jih izda Komisija, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v njen računovodski sistem, za izterjavo odhodkov, predhodno plačanih iz splošnega proračuna, in sicer na podlagi kontrol, zaključenih revizij ali analiz upravičenosti, skupaj z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS. Vključuje tudi spremembo ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta.

Treba je opozoriti, da te številke predstavljajo samo računovodski vpliv popravkov, ki jih naloži EU, na podlagi veljavnih računovodskih pravil EU. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo vseh izterjav odhodkov EU, zlasti za bistvena področja porabe strukturnih ukrepov, pri katerih so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje vračanja neupravičenih denarnih sredstev, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo in zato ne vplivajo na računovodski sistem EU. Poleg tega v skladu z računovodskimi pravili EU tudi izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke. Več podrobnosti o finančnih popravkih in izterjavah stroškov je v pojasnilu 6.

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, med letom sprejeti finančni popravki in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, plus neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Glavni zneski v podpostavki strukturni ukrepi vključujejo naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, odbitke od odhodkov brez zmanjšanja prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta.

Nalogi za izterjavo se izdajo samo v primeru:

| — | uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic, |
| --- | --- |

—

uradne odločitve Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic,

| — | popravkov ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek že izplačanih zneskov predhodnega financiranja in vmesnih plačil; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja, |
| --- | --- |

—

popravkov ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek že izplačanih zneskov predhodnega financiranja in vmesnih plačil; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja,

| — | vračila izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal. |
| --- | --- |

—

vračila izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal.

Drugi nalogi za izterjavo, izdani v okviru strukturnih ukrepov, se nanašajo na izterjavo zneskov predhodnega financiranja – glej pojasnilo 6.3. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč so knjiženi v dobro postavke za predhodno financiranje v bilanci stanja.

3.2.4   
  Prihodki iz upravnega poslovanja

Prihodki iz upravnega poslovanja

Ti prihodki izhajajo iz odbitkov od plač osebja ter vključujejo predvsem dva zneska – pokojninske prispevke osebja in davke od dohodka.

3.2.5   
  Razni prihodki iz poslovanja

Razni prihodki iz poslovanja

Znesek v višini 779 milijonov EUR (leta 2012: 672 milijonov EUR) se nanaša na zneske, prejete od držav pristopnic. V to postavko so vključene tudi pozitivne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.5 spodaj. Te pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke. To leto je bila ustvarjena čista izguba iz naslova tečajnih razlik v višini 39 milijonov EUR (leta 2012: čisti dobiček zaradi tečajnih razlik v višini 52 milijonov EUR).

3.3   UPRAVNI ODHODKI

UPRAVNI ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Odhodki za zaposlene | 5  527 | 5  708 |
| Amortizacija in izgube zaradi oslabitve | 450 | 451 |
| Drugi upravni odhodki | 3  293 | 3  161 |
| Skupaj | 9  269 | 9  320 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Odhodki za zaposlene

5  527

5  708

Amortizacija in izgube zaradi oslabitve

450

451

Drugi upravni odhodki

3  293

3  161

Skupaj

Skupaj

9  269

9  269

9  320

9  320

Drugi upravni odhodki zajemajo tudi 388 milijonov EUR (leta 2012: 379 milijonov EUR), povezanih s poslovnimi najemi. Zneski, ki jih je treba plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 338 | 912 | 739 | 1  990 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 7 | 17 | 0 | 24 |
| Skupaj | 346 | 929 | 739 | 2  014 |

(v milijonih EUR)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

338

912

739

1  990

Informacijski materiali in druga oprema

7

17

0

24

Skupaj

Skupaj

346

346

929

929

739

739

2  014

2  014

3.4   ODHODKI IZ POSLOVANJA

ODHODKI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2013 | 2012 |
| Poglavitni odhodki iz poslovanja: | 3.4.1 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 8  722 | 9  883 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 5  491 | 4  151 |
| Decentralizirano upravljanje | | 720 | 1  019 |
| Deljeno upravljanje | | 1 20  070 | 1 06  378 |
| Skupno upravljanje | | 1  745 | 1  819 |
| Skupaj | | 1 36  747 | 1 23  250 |
| Drugi odhodki iz poslovanja: | 3.4.2 | | |
| Popravki/rezervacije | | 301 | 427 |
| Negativne tečajne razlike | | 378 | 281 |
| Drugo | | 1  145 | 675 |
| Skupaj | | 1  824 | 1  383 |
| Skupaj | | 1 38  571 | 1 24  633 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2013

2012

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

3.4.1

3.4.1

Neposredno centralizirano upravljanje

8  722

9  883

Posredno centralizirano upravljanje

5  491

4  151

Decentralizirano upravljanje

720

1  019

Deljeno upravljanje

1 20  070

1 06  378

Skupno upravljanje

1  745

1  819

Skupaj

1 36  747

1 36  747

1 23  250

1 23  250

Drugi odhodki iz poslovanja:

Drugi odhodki iz poslovanja:

3.4.2

3.4.2

Popravki/rezervacije

301

427

Negativne tečajne razlike

378

281

Drugo

1  145

675

Skupaj

1  824

1  824

1  383

1  383

Skupaj

Skupaj

1 38  571

1 38  571

1 24  633

1 24  633

3.4.1   
  Poglavitni odhodki iz poslovanja

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja zajemajo različne razdelke finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Večina odhodkov je zajetih v postavki „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice ter zajema področja, kot so poraba EKJS in ukrepi, financirani v okviru različnih strukturnih ukrepov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za ribištvo).

Poglavitni elementi zgoraj navedenih odhodkov iz poslovanja zajemajo naslednja področja: kmetijstvo in razvoj podeželja – 59 milijard EUR (leta 2012: 57 milijard EUR), regionalni razvoj in kohezija – 49 milijard EUR (leta 2012: 39 milijard EUR), zaposlovanje in socialne zadeve – 12 milijard EUR (leta 2012: 11 milijard EUR), raziskave in komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija – 6 milijard EUR (leta 2012: 6 milijard EUR) ter zunanji odnosi – 3 milijarde EUR (leta 2012: 3 milijarde EUR).

Skupno povečanje odhodkov iz poslovanja je posledica napredovanja projektov na področju regionalnega razvoja za programsko obdobje 2007–2013.

3.4.2   
  Drugi odhodki iz poslovanja

Drugi odhodki iz poslovanja

Negativne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.6 spodaj, nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane.

Postavko „drugo“ za leto 2013 (pod „drugi odhodki iz poslovanja“) so sestavljali predvsem popravki glob, naloženih v prejšnjih letih, v višini 360 milijonov EUR.

Stroški raziskav in razvoja

Stroški raziskav in razvoja

V upravne odhodke in odhodke iz poslovanja so zajeti naslednji odhodki, povezani z raziskavami in razvojem:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Stroški raziskav | 335 | 331 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 74 | 76 |
| Skupaj | 409 | 407 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Stroški raziskav

335

331

Neusredstveni stroški razvoja

74

76

Skupaj

Skupaj

409

409

407

407

3.5   PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Prihodki od dividend | 6 | 12 |
| Prihodki od obresti: | | |
| Na predhodno financiranje | 29 | 28 |
| Na zamude pri plačilih | 88 | 242 |
| Na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 71 | 100 |
| Na dana posojila | 1  712 | 1  559 |
| Na denarna sredstva in njihove ustreznike | 21 | 26 |
| Drugo | 1 | 2 |
| Skupaj | 1  922 | 1  957 |
| Drugi prihodki iz finančnih poslov: | | |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 24 | 18 |
| Drugo | 85 | 160 |
| Skupaj | 108 | 178 |
| Pozitivne tečajne razlike | 2 | 10 |
| Skupaj | 2  038 | 2  157 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

6

6

12

12

Prihodki od obresti:

Prihodki od obresti:

Na predhodno financiranje

29

28

Na zamude pri plačilih

88

242

Na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

71

100

Na dana posojila

1  712

1  559

Na denarna sredstva in njihove ustreznike

21

26

Drugo

1

2

Skupaj

Skupaj

1  922

1  922

1  957

1  957

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

24

18

Drugo

85

160

Skupaj

Skupaj

108

108

178

178

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

2

2

10

10

Skupaj

Skupaj

2  038

2  038

2  157

2  157

3.6   ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Zakup | 99 | 88 |
| Na najeta posojila | 1  697 | 1  545 |
| Drugo | 22 | 23 |
| Skupaj | 1  818 | 1  656 |
| Drugi odhodki za finančne posle: | | |
| Popravki finančnih rezervacij | 98 | 75 |
| Povezani s finančnimi instrumenti, ki jih upravljajo upravitelji | 68 | 43 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 8 | 8 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 0 | 4 |
| Drugo | 35 | 143 |
| Skupaj | 209 | 273 |
| Negativne tečajne razlike | 18 | 13 |
| Skupaj | 2  045 | 1  942 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Odhodki za obresti:

Odhodki za obresti:

Zakup

99

88

Na najeta posojila

1  697

1  545

Drugo

22

23

Skupaj

Skupaj

1  818

1  818

1  656

1  656

Drugi odhodki za finančne posle:

Drugi odhodki za finančne posle:

Popravki finančnih rezervacij

98

75

Povezani s finančnimi instrumenti, ki jih upravljajo upravitelji

68

43

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

8

8

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

0

4

Drugo

35

143

Skupaj

Skupaj

209

209

273

273

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

18

18

13

13

Skupaj

Skupaj

2  045

2  045

1  942

1  942

3.7   DELEŽ ČISTEGA PRIMAJKLJAJA SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV

DELEŽ ČISTEGA PRIMAJKLJAJA SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV

Komisija na podlagi kapitalske metode obračunavanja v svoj izkaz finančnega uspeha vključi svoj delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov (glej tudi pojasnili 2.3.1 in 2.3.2).

3.8   PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Leta 2013 je bilo v izkazu finančnega uspeha pripoznanih 1 48  874 milijonov EUR (leta 2012: 1 37  023 milijonov EUR) prihodkov iz nemenjalnih poslov.

3.9   POROČANJE PO ODSEKIH

POROČANJE PO ODSEKIH

Poročilo po odsekih vsebuje razdelitev prihodkov in odhodkov iz poslovanja znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja se lahko razvrstijo v tri večje skupine – „dejavnosti znotraj EU“, „dejavnosti zunaj EU“ ter „storitve in drugo“. Največja skupina so „dejavnosti znotraj EU“, saj pokrivajo vsa številna področja znotraj EU. „Dejavnosti zunaj EU“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj EU, kot sta trgovina in zunanja pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov EU. Upoštevati je treba, da so informacije v zvezi z agencijami vključene pri ustreznih področjih. Poudariti je treba tudi, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Dejavnosti znotraj EU | Dejavnosti zunaj EU | Storitve in drugo | ESPJ v likvidaciji | Druge institucije | Konsolidacijske izločitve | Skupaj |
| Globe | 2  757 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2  757 |
| Kmetijski prelevmani | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Izterjava odhodkov | 1  687 | 79 | 0 | 0 | 4 | 6 | 1  777 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 111 | 1 | 998 | 0 | 625 | (478) | 1  257 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 3  178 | 104 | 531 | 3 | 55 | (1  296) | 2  575 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 7  781 | 184 | 1  529 | 3 | 685 | (1  768) | 8  414 |
| Odhodki za zaposlene | (2  248) | (321) | (1  279) | 0 | (1  704) | 25 | (5  527) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | (137) | 0 | (115) | 0 | (205) | 7 | (450) |
| Drugi upravni odhodki | (986) | (329) | (887) | 0 | (1  720) | 628 | (3  293) |
| Upravni odhodki | (3  370) | (649) | (2  281) | 0 | (3  628) | 660 | (9  269) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (6  068) | (3  348) | (264) | 0 | 0 | 957 | (8  722) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (4  943) | (585) | (32) | 0 | 0 | 69 | (5  491) |
| Decentralizirano upravljanje | (181) | (539) | 0 | 0 | 0 | 0 | (720) |
| Deljeno upravljanje | (1 19  995) | (74) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 20  070) |
| Skupno upravljanje | (233) | (1  512) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1  745) |
| Drugi odhodki za poslovanje | (1  475) | (6) | (367) | (48) | (9) | 82 | (1  824) |
| Odhodki iz poslovanja | (1 32  894) | (6  064) | (664) | (48) | (9) | 1  108 | (1 38  571) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (1 36  265) | (6  713) | (2  945) | (48) | (3  638) | 1  768 | (1 47  840) |
| Čisti odhodki iz poslovanja | (1 28  483) | (6  529) | (1  416) | (44) | (2  953) | 0 | (1 39  426) |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | | | | | | | 1 41  241 |
| Presežek iz poslovanja | | | | | | | 1  815 |
| Čisti odhodki za finančne posle | | | | | | | (7) |
| Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | | | | | | (5  565) |
| Delež primanjkljaja pridruženih subjektov/skupnih podjetij | | | | | | | (608) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | | | | | | | (4  365) |

(v milijonih EUR)

Dejavnosti znotraj EU

Dejavnosti zunaj EU

Storitve in drugo

ESPJ v likvidaciji

Druge institucije

Konsolidacijske izločitve

Skupaj

Globe

2  757

0

0

0

0

0

2  757

Kmetijski prelevmani

48

0

0

0

0

0

48

Izterjava odhodkov

1  687

79

0

0

4

6

1  777

Prihodki iz upravnega poslovanja

111

1

998

0

625

(478)

1  257

Razni prihodki iz poslovanja

3  178

104

531

3

55

(1  296)

2  575

Drugi prihodki iz poslovanja

Drugi prihodki iz poslovanja

7  781

7  781

184

184

1  529

1  529

3

3

685

685

(1  768)

(1  768)

8  414

8  414

Odhodki za zaposlene

(2  248)

(321)

(1  279)

0

(1  704)

25

(5  527)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

(137)

0

(115)

0

(205)

7

(450)

Drugi upravni odhodki

(986)

(329)

(887)

0

(1  720)

628

(3  293)

Upravni odhodki

Upravni odhodki

(3  370)

(3  370)

(649)

(649)

(2  281)

(2  281)

0

0

(3  628)

(3  628)

660

660

(9  269)

(9  269)

Neposredno centralizirano upravljanje

(6  068)

(3  348)

(264)

0

0

957

(8  722)

Posredno centralizirano upravljanje

(4  943)

(585)

(32)

0

0

69

(5  491)

Decentralizirano upravljanje

(181)

(539)

0

0

0

0

(720)

Deljeno upravljanje

(1 19  995)

(74)

0

0

0

0

(1 20  070)

Skupno upravljanje

(233)

(1  512)

0

0

0

0

(1  745)

Drugi odhodki za poslovanje

(1  475)

(6)

(367)

(48)

(9)

82

(1  824)

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(1 32  894)

(1 32  894)

(6  064)

(6  064)

(664)

(664)

(48)

(48)

(9)

(9)

1  108

1  108

(1 38  571)

(1 38  571)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(1 36  265)

(1 36  265)

(6  713)

(6  713)

(2  945)

(2  945)

(48)

(48)

(3  638)

(3  638)

1  768

1  768

(1 47  840)

(1 47  840)

Čisti odhodki iz poslovanja

Čisti odhodki iz poslovanja

(1 28  483)

(1 28  483)

(6  529)

(6  529)

(1  416)

(1  416)

(44)

(44)

(2  953)

(2  953)

0

0

(1 39  426)

(1 39  426)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

1 41  241

Presežek iz poslovanja

Presežek iz poslovanja

1  815

1  815

Čisti odhodki za finančne posle

(7)

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

(5  565)

Delež primanjkljaja pridruženih subjektov/skupnih podjetij

(608)

Poslovni izid v zadevnem letu

Poslovni izid v zadevnem letu

(4  365)

(4  365)

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Gospodarske in finančne zadeve | Podjetništvo in industrija | Konkurenca | Zaposlovanje | Kmetijstvo | Promet in energetika | Okolje | Raziskave | Informacijska družba |
| Globe | 0 | 0 | 2  738 | 0 | 0 | 0 | 16 | 0 | 0 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izterjava odhodkov | 0 | 3 | 0 | 263 | 1  350 | 20 | 0 | 17 | 14 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 23 | 9 | 16 | 0 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 5 | 131 | 112 | 36 | 147 | 212 | 127 | 1  052 | 13 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 5 | 136 | 2  850 | 299 | 1  545 | 255 | 152 | 1  084 | 27 |
| Odhodki za zaposlene | (66) | (100) | (78) | (79) | (101) | (268) | (141) | (233) | (104) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | 0 | (4) | 0 | (1) | 0 | (15) | (7) | (16) | 0 |
| Drugi upravni odhodki | (9) | (45) | (7) | (24) | (19) | (109) | (46) | (177) | (24) |
| Upravni odhodki | (74) | (148) | (85) | (104) | (119) | (391) | (195) | (427) | (128) |
| Centralizirano neposredno upravljanje | (10) | (229) | 1 | (141) | (48) | 519 | (324) | (3  057) | (1  318) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | (108) | 0 | (1) | 0 | (1  137) | (24) | (1  919) | (14) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (58) | (187) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (12  183) | (58  652) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupno upravljanje | 0 | (87) | 0 | (10) | 0 | (131) | 0 | 0 | 0 |
| Drugi odhodki za poslovanje | 0 | 0 | (476) | (15) | (189) | (60) | (40) | (160) | (6) |
| Odhodki iz poslovanja | (10) | (424) | (475) | (12  408) | (59  075) | (808) | (388) | (5  136) | (1  338) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (84) | (572) | (560) | (12  511) | (59  195) | (1  199) | (582) | (5  563) | (1  466) |
| Čisti odhodki iz poslovanja | (80) | (436) | 2  290 | (12  213) | (57  650) | (945) | (430) | (4  479) | (1  439) |

(v milijonih EUR)

Gospodarske in finančne zadeve

Podjetništvo in industrija

Konkurenca

Zaposlovanje

Kmetijstvo

Promet in energetika

Okolje

Raziskave

Informacijska družba

Globe

0

0

2  738

0

0

0

16

0

0

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

48

0

0

0

0

Izterjava odhodkov

0

3

0

263

1  350

20

0

17

14

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

3

0

0

0

23

9

16

0

Razni prihodki iz poslovanja

5

131

112

36

147

212

127

1  052

13

Drugi prihodki iz poslovanja

Drugi prihodki iz poslovanja

5

5

136

136

2  850

2  850

299

299

1  545

1  545

255

255

152

152

1  084

1  084

27

27

Odhodki za zaposlene

(66)

(100)

(78)

(79)

(101)

(268)

(141)

(233)

(104)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

0

(4)

0

(1)

0

(15)

(7)

(16)

0

Drugi upravni odhodki

(9)

(45)

(7)

(24)

(19)

(109)

(46)

(177)

(24)

Upravni odhodki

Upravni odhodki

(74)

(74)

(148)

(148)

(85)

(85)

(104)

(104)

(119)

(119)

(391)

(391)

(195)

(195)

(427)

(427)

(128)

(128)

Centralizirano neposredno upravljanje

(10)

(229)

1

(141)

(48)

519

(324)

(3  057)

(1  318)

Posredno centralizirano upravljanje

0

(108)

0

(1)

0

(1  137)

(24)

(1  919)

(14)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(58)

(187)

0

0

0

0

Deljeno upravljanje

0

0

0

(12  183)

(58  652)

0

0

0

0

Skupno upravljanje

0

(87)

0

(10)

0

(131)

0

0

0

Drugi odhodki za poslovanje

0

0

(476)

(15)

(189)

(60)

(40)

(160)

(6)

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(10)

(10)

(424)

(424)

(475)

(475)

(12  408)

(12  408)

(59  075)

(59  075)

(808)

(808)

(388)

(388)

(5  136)

(5  136)

(1  338)

(1  338)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(84)

(572)

(560)

(12  511)

(59  195)

(1  199)

(582)

(5  563)

(1  466)

Čisti odhodki iz poslovanja

Čisti odhodki iz poslovanja

(80)

(80)

(436)

(436)

2  290

2  290

(12  213)

(12  213)

(57  650)

(57  650)

(945)

(945)

(430)

(430)

(4  479)

(4  479)

(1  439)

(1  439)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupno raziskovalno središče | Ribištvo | Notranji trg | Regionalna politika | Obdavčenje in carine | Izobraževanje in kultura | Varstvo potrošnikov in zdravja | Pravica, svoboda in varnost | Skupaj |
| Globe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2  757 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 48 |
| Izterjava odhodkov | 1 | 3 | 1 | 12 | 0 | 5 | 2 | (4) | 1  687 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 37 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 12 | 10 | 111 |
| Razni prihodki iz poslovanja | 107 | 7 | 252 | (2) | 1 | 318 | 379 | 281 | 3  178 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 146 | 10 | 254 | 10 | 3 | 323 | 393 | 290 | 7  781 |
| Odhodki za zaposlene | (255) | (37) | (164) | (63) | (46) | (104) | (231) | (179) | (2  248) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | (30) | (1) | (12) | 0 | (5) | (1) | (24) | (20) | (137) |
| Drugi upravni odhodki | (83) | (14) | (89) | (12) | (72) | (96) | (86) | (75) | (986) |
| Upravni odhodki | (368) | (52) | (264) | (75) | (123) | (202) | (341) | (274) | (3  370) |
| Centralizirano neposredno upravljanje | (78) | (217) | (44) | (72) | (16) | (253) | (331) | (451) | (6  068) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1  671) | (67) | 0 | (4  943) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 64 | 0 | 0 | 0 | 0 | (181) |
| Deljeno upravljanje | 0 | (465) | 0 | (48  470) | 0 | 0 | 0 | (225) | (1 19  995) |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (3) | (2) | 0 | (233) |
| Drugi odhodki za poslovanje | 3 | (1) | (43) | (96) | 0 | (133) | (162) | (98) | (1  475) |
| Odhodki iz poslovanja | (75) | (683) | (87) | (48  574) | (16) | (2  059) | (562) | (775) | (1 32  894) |
| Odhodki iz poslovanja skupaj | (444) | (735) | (351) | (48  649) | (139) | (2  261) | (904) | (1  049) | (1 36  265) |
| Čisti odhodki iz poslovanja | (297) | (725) | (97) | (48  639) | (136) | (1  938) | (511) | (759) | (1 28  483) |

(v milijonih EUR)

Skupno raziskovalno središče

Ribištvo

Notranji trg

Regionalna politika

Obdavčenje in carine

Izobraževanje in kultura

Varstvo potrošnikov in zdravja

Pravica, svoboda in varnost

Skupaj

Globe

0

0

0

0

0

0

0

3

2  757

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

0

0

0

0

48

Izterjava odhodkov

1

3

1

12

0

5

2

(4)

1  687

Prihodki iz upravnega poslovanja

37

0

1

0

1

0

12

10

111

Razni prihodki iz poslovanja

107

7

252

(2)

1

318

379

281

3  178

Drugi prihodki iz poslovanja

Drugi prihodki iz poslovanja

146

146

10

10

254

254

10

10

3

3

323

323

393

393

290

290

7  781

7  781

Odhodki za zaposlene

(255)

(37)

(164)

(63)

(46)

(104)

(231)

(179)

(2  248)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

(30)

(1)

(12)

0

(5)

(1)

(24)

(20)

(137)

Drugi upravni odhodki

(83)

(14)

(89)

(12)

(72)

(96)

(86)

(75)

(986)

Upravni odhodki

Upravni odhodki

(368)

(368)

(52)

(52)

(264)

(264)

(75)

(75)

(123)

(123)

(202)

(202)

(341)

(341)

(274)

(274)

(3  370)

(3  370)

Centralizirano neposredno upravljanje

(78)

(217)

(44)

(72)

(16)

(253)

(331)

(451)

(6  068)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

(1  671)

(67)

0

(4  943)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

64

0

0

0

0

(181)

Deljeno upravljanje

0

(465)

0

(48  470)

0

0

0

(225)

(1 19  995)

Skupno upravljanje

0

0

0

0

0

(3)

(2)

0

(233)

Drugi odhodki za poslovanje

3

(1)

(43)

(96)

0

(133)

(162)

(98)

(1  475)

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(75)

(75)

(683)

(683)

(87)

(87)

(48  574)

(48  574)

(16)

(16)

(2  059)

(2  059)

(562)

(562)

(775)

(775)

(1 32  894)

(1 32  894)

Odhodki iz poslovanja skupaj

(444)

(735)

(351)

(48  649)

(139)

(2  261)

(904)

(1  049)

(1 36  265)

Čisti odhodki iz poslovanja

Čisti odhodki iz poslovanja

(297)

(297)

(725)

(725)

(97)

(97)

(48  639)

(48  639)

(136)

(136)

(1  938)

(1  938)

(511)

(511)

(759)

(759)

(1 28  483)

(1 28  483)

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zunanji odnosi | Trgovina | Razvoj | Širitev | Humanitarna pomoč | Dejavnosti zunaj EU skupaj |
| Izterjava odhodkov | 36 | 0 | 6 | 36 | 1 | 79 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Razni prihodki iz poslovanja | (1) | 0 | 86 | 2 | 18 | 104 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 35 | 0 | 92 | 38 | 19 | 184 |
| Odhodki za zaposlene | (27) | (62) | (163) | (45) | (23) | (321) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Drugi upravni odhodki | (24) | (8) | (282) | (8) | (8) | (329) |
| Upravni odhodki | (51) | (70) | (444) | (53) | (31) | (649) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (1  624) | (6) | (628) | (417) | (673) | (3  348) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (531) | 0 | (16) | (38) | 0 | (585) |
| Decentralizirano upravljanje | (218) | 0 | (67) | (254) | 0 | (539) |
| Deljeno upravljanje | (74) | 0 | 0 | 0 | 0 | (74) |
| Skupno upravljanje | (553) | (5) | (241) | (79) | (633) | (1  512) |
| Drugi odhodki za poslovanje | (1) | 0 | (3) | (1) | (1) | (6) |
| Odhodki iz poslovanja | (3  001) | (11) | (955) | (789) | (1  308) | (6  064) |
| Odhodki iz poslovanja skupaj | (3  052) | (80) | (1  400) | (843) | (1  339) | (6  713) |
| Čisti odhodki iz poslovanja | (3  017) | (80) | (1  308) | (805) | (1  319) | (6  529) |

(v milijonih EUR)

Zunanji odnosi

Trgovina

Razvoj

Širitev

Humanitarna pomoč

Dejavnosti zunaj EU skupaj

Izterjava odhodkov

36

0

6

36

1

79

Prihodki iz upravnega poslovanja

1

0

0

0

0

1

Razni prihodki iz poslovanja

(1)

0

86

2

18

104

Drugi prihodki iz poslovanja

Drugi prihodki iz poslovanja

35

35

0

0

92

92

38

38

19

19

184

184

Odhodki za zaposlene

(27)

(62)

(163)

(45)

(23)

(321)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

0

0

0

0

0

0

Drugi upravni odhodki

(24)

(8)

(282)

(8)

(8)

(329)

Upravni odhodki

Upravni odhodki

(51)

(51)

(70)

(70)

(444)

(444)

(53)

(53)

(31)

(31)

(649)

(649)

Neposredno centralizirano upravljanje

(1  624)

(6)

(628)

(417)

(673)

(3  348)

Posredno centralizirano upravljanje

(531)

0

(16)

(38)

0

(585)

Decentralizirano upravljanje

(218)

0

(67)

(254)

0

(539)

Deljeno upravljanje

(74)

0

0

0

0

(74)

Skupno upravljanje

(553)

(5)

(241)

(79)

(633)

(1  512)

Drugi odhodki za poslovanje

(1)

0

(3)

(1)

(1)

(6)

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(3  001)

(3  001)

(11)

(11)

(955)

(955)

(789)

(789)

(1  308)

(1  308)

(6  064)

(6  064)

Odhodki iz poslovanja skupaj

(3  052)

(80)

(1  400)

(843)

(1  339)

(6  713)

Čisti odhodki iz poslovanja

Čisti odhodki iz poslovanja

(3  017)

(3  017)

(80)

(80)

(1  308)

(1  308)

(805)

(805)

(1  319)

(1  319)

(6  529)

(6  529)

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Tisk in komunikacije | Evropski urad za boj proti goljufijam | Usklajevanje | Osebje in uprava | Eurostat | Proračun | Revizija | Jeziki | Drugo | Storitve in drugo skupaj |
| Izterjava odhodkov | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 5 | 2 | 834 | 0 | 60 | 0 | 95 | 0 | 998 |
| Razni prihodki iz poslovanja | (2) | 7 | 1 | 121 | (1) | 31 | 0 | 49 | 325 | 531 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | (2) | 12 | 3 | 956 | (1) | 91 | 0 | 145 | 325 | 1  529 |
| Odhodki za zaposlene | (79) | (38) | (149) | (611) | (63) | (42) | (10) | (330) | 43 | (1  279) |
| Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva | (2) | (1) | 0 | (110) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (115) |
| Drugi upravni odhodki | (43) | (14) | (28) | (687) | (17) | (13) | (1) | (83) | 0 | (887) |
| Upravni odhodki | (125) | (52) | (177) | (1  408) | (81) | (55) | (10) | (415) | 43 | (2  281) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (101) | (17) | 0 | (23) | (31) | (78) | 0 | (15) | 0 | (264) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Drugi odhodki za poslovanje | 0 | 0 | (2) | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (365) | (367) |
| Odhodki iz poslovanja | (133) | (17) | (2) | (24) | (31) | (78) | 0 | (15) | (365) | (664) |
| Odhodki iz poslovanja skupaj | (257) | (69) | (179) | (1  431) | (112) | (133) | (10) | (430) | (322) | (2  945) |
| Čisti odhodki iz poslovanja | (259) | (57) | (176) | (476) | (113) | (42) | (10) | (285) | 3 | (1  416) |

(v milijonih EUR)

Tisk in komunikacije

Evropski urad za boj proti goljufijam

Usklajevanje

Osebje in uprava

Eurostat

Proračun

Revizija

Jeziki

Drugo

Storitve in drugo skupaj

Izterjava odhodkov

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

5

2

834

0

60

0

95

0

998

Razni prihodki iz poslovanja

(2)

7

1

121

(1)

31

0

49

325

531

Drugi prihodki iz poslovanja

Drugi prihodki iz poslovanja

(2)

(2)

12

12

3

3

956

956

(1)

(1)

91

91

0

0

145

145

325

325

1  529

1  529

Odhodki za zaposlene

(79)

(38)

(149)

(611)

(63)

(42)

(10)

(330)

43

(1  279)

Odhodki za neopredmetena sredstva in opredmetena osnovna sredstva

(2)

(1)

0

(110)

0

0

0

(2)

0

(115)

Drugi upravni odhodki

(43)

(14)

(28)

(687)

(17)

(13)

(1)

(83)

0

(887)

Upravni odhodki

Upravni odhodki

(125)

(125)

(52)

(52)

(177)

(177)

(1  408)

(1  408)

(81)

(81)

(55)

(55)

(10)

(10)

(415)

(415)

43

43

(2  281)

(2  281)

Neposredno centralizirano upravljanje

(101)

(17)

0

(23)

(31)

(78)

0

(15)

0

(264)

Posredno centralizirano upravljanje

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Deljeno upravljanje

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Skupno upravljanje

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Drugi odhodki za poslovanje

0

0

(2)

(1)

0

0

0

0

(365)

(367)

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(133)

(133)

(17)

(17)

(2)

(2)

(24)

(24)

(31)

(31)

(78)

(78)

0

0

(15)

(15)

(365)

(365)

(664)

(664)

Odhodki iz poslovanja skupaj

(257)

(69)

(179)

(1  431)

(112)

(133)

(10)

(430)

(322)

(2  945)

Čisti odhodki iz poslovanja

Čisti odhodki iz poslovanja

(259)

(259)

(57)

(57)

(176)

(176)

(476)

(476)

(113)

(113)

(42)

(42)

(10)

(10)

(285)

(285)

3

3

(1  416)

(1  416)

4.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA

4.1   NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid zadevnega proračunskega leta popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz finančnega izida prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

4.2   POSLOVANJE

POSLOVANJE

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo) ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so EIS, EBRD in skladi tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnosti prispevati k doseganju rezultatov, za katere si prizadevajo politike.

4.3   NALOŽBENJE

NALOŽBENJE

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

5.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

5.1   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 441 | 337 |
| Druga jamstva | 39 | 43 |
| Druga pogojna sredstva | 16 | 14 |
| Skupaj | 496 | 394 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

441

337

Druga jamstva

39

43

Druga pogojna sredstva

16

14

Skupaj

Skupaj

496

496

394

394

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.2   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Dana jamstva | 5.2.1 | 22  162 | 22  317 |
| Globe | 5.2.2 | 5  227 | 6  378 |
| EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč | 5.2.3 | 1  537 | 1  188 |
| Kohezijska politika | 5.2.4 | 137 | 546 |
| Sodni postopki in drugi spori | 5.2.5 | 689 | 91 |
| Skupaj | | 29  753 | 30  521 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Dana jamstva

5.2.1

5.2.1

22  162

22  317

Globe

5.2.2

5.2.2

5  227

6  378

EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

5.2.3

5.2.3

1  537

1  188

Kohezijska politika

5.2.4

5.2.4

137

546

Sodni postopki in drugi spori

5.2.5

5.2.5

689

91

Skupaj

Skupaj

29  753

29  753

30  521

30  521

Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami, bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih.

5.2.1   
  Dana jamstva

Dana jamstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Za posojila, ki jih je odobrila EIB iz svojih lastnih sredstev: | | |
| Jamstvo v višini 65 % | 19  077 | 18  683 |
| Jamstvo v višini 70 % | 1  361 | 1  654 |
| Jamstvo v višini 75 % | 257 | 383 |
| Jamstvo v višini 100 % | 461 | 594 |
| Skupaj | 21  156 | 21  314 |
| Druga dana jamstva | 1  006 | 1  003 |
| Skupaj | 22  162 | 22  317 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Za posojila, ki jih je odobrila EIB iz svojih lastnih sredstev:

Za posojila, ki jih je odobrila EIB iz svojih lastnih sredstev:

Jamstvo v višini 65 %

19  077

18  683

Jamstvo v višini 70 %

1  361

1  654

Jamstvo v višini 75 %

257

383

Jamstvo v višini 100 %

461

594

Skupaj

Skupaj

21  156

21  156

21  314

21  314

Druga dana jamstva

Druga dana jamstva

1  006

1  006

1  003

1  003

Skupaj

Skupaj

22  162

22  162

22  317

22  317

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev tretjim državam na dan 31. decembra 2013 (vključno s posojili, odobrenimi državam članicam pred pristopom). Vendar je to jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij: 65 % (za mandat 2000–2007), 70 %, 75 % ali 100 %. Za mandat 2007–2013 je jamstvo EU omejeno na 65 % neporavnanih obveznosti in ne na odobrene kreditne linije. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celoten znesek. Na dan 31. decembra 2013 je stanje posojil skupaj znašalo 21  156 milijonov EUR, kar je torej največji možni znesek, na katerega je omejeno tveganje EU.

Druga dana jamstva se nanašajo predvsem na Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (958 milijonov EUR). Za več informacij o teh instrumentih glej pojasnilo 2.4.

5.2.2   
  Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile začasno plačane ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

5.2.3   
  EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS ter s finančnimi popravki za razvoj podeželja in za predpristopno pomoč, ki so predmet postopka pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

5.2.4   
  Kohezijska politika

Kohezijska politika

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

5.2.5   
  Sodni postopki in drugi spori

Sodni postopki in drugi spori

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

5.3   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

5.3.1   
  Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 1 78  382 | 1 75  853 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

1 78  382

1 75  853

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha za leto 2013. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2013 so znašale skupaj 2 22  410 milijonov EUR (leta 2012: 2 17  810 milijonov EUR).

5.3.2   
  Pomembne pravne obveznosti

Pomembne pravne obveznosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Strukturni ukrepi | 150 | 71  775 |
| Protokoli s sredozemskimi državami | 264 | 264 |
| Sporazumi o ribolovu | 79 | 173 |
| Galileo | 0 | 143 |
| Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) | 0 | 233 |
| Vseevropska prometna omrežja (TEN-T) | 850 | 1  331 |
| Druge pogodbene obveznosti | 3  516 | 3  884 |
| Skupaj | 4  858 | 77  803 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Strukturni ukrepi

150

71  775

Protokoli s sredozemskimi državami

264

264

Sporazumi o ribolovu

79

173

Galileo

0

143

Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES)

0

233

Vseevropska prometna omrežja (TEN-T)

850

1  331

Druge pogodbene obveznosti

3  516

3  884

Skupaj

Skupaj

4  858

4  858

77  803

77  803

Te obveznosti so nastale, ker je EU prevzela dolgoročne pravne obveznosti v zvezi z zneski, ki jih še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Lahko so povezane z večletnimi programi, kot so strukturni ukrepi, ali pa z zneski, ki se jih je EU zavezala plačati v prihodnosti v okviru upravnih pogodb, obstoječih na datum bilance stanja (npr. pogodbe v zvezi z zagotavljanjem storitev na področju varovanja, čiščenja ipd., pa tudi pogodbene obveznosti glede posebnih projektov, kot so gradbena dela).

Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti v breme proračuna še niso bile prevzete, in najvišjim mogočim zneskom obveznosti glede na zneske, predvidene v finančnem okviru za obdobje 2007–2013.

Prihodnje obveznosti predstavljajo neporavnane zneske, za katere je Komisija še vedno zavezana izvesti plačila po 31. decembru 2013. Preostali neporavnani znesek v višini 150 milijonov EUR ustreza spremembi proračuna št. 7/2013 za strukturne sklade.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Finančni okvir za obdobje 2007–2013 (A) | Sklenjene pravne obveznosti (B) | Proračunske obveznosti (C) | Sprostitve prevzetih obveznosti (D) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (=B-C+D) | Najvišji mogoči znesek obveznosti (=A-C+D) | Prihodnje obveznosti (=A-C) |
| Strukturni skladi | 3 48  151 | 3 47  767 | 3 48  001 | 264 | 30 | 414 | 150 |
| Naravni viri | 1 00  558 | 1 00  353 | 1 00  558 | 205 | 0 | 205 | 0 |
| Instrument za predpristopno pomoč | 11  110 | 10  856 | 11  110 | 259 | 6 | 259 | 0 |
| Skupaj | 4 59  818 | 4 58  976 | 4 59  668 | 728 | 36 | 878 | 150 |

(v milijonih EUR)

Finančni okvir za obdobje 2007–2013 (A)

Sklenjene pravne obveznosti (B)

Proračunske obveznosti (C)

Sprostitve prevzetih obveznosti (D)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (=B-C+D)

Najvišji mogoči znesek obveznosti (=A-C+D)

Prihodnje obveznosti (=A-C)

Strukturni skladi

3 48  151

3 47  767

3 48  001

264

30

414

150

Naravni viri

1 00  558

1 00  353

1 00  558

205

0

205

0

Instrument za predpristopno pomoč

11  110

10  856

11  110

259

6

259

0

Skupaj

Skupaj

4 59  818

4 59  818

4 58  976

4 58  976

4 59  668

4 59  668

728

728

36

36

878

878

150

150

Protokoli s sredozemskimi državami

Protokoli s sredozemskimi državami

Te obveznosti so povezane s finančnimi protokoli, ki so bili sklenjeni s sredozemskimi državami nečlanicami. Znesek, vključen v to postavko, je razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme proračuna, vknjiženih v zaključni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki jih ni mogoče razveljaviti brez soglasja obeh pogodbenic, vendar postopek za razveljavitev poteka.

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

Te prevzete obveznosti so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami.

Galileo

Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2.

GMES

GMES

Komisija je z Evropsko vesoljsko agencijo sklenila pogodbo o izvajanju vesoljske komponente v okviru globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) za obdobje 2008–2013. Skupni okvirni znesek za navedeno obdobje znaša 728 milijonov EUR.

TEN-T

TEN-T

Ta znesek se navezuje na subvencije na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013. Program se uporablja za projekte, ki so bili izbrani za podporo infrastrukturnim projektom ter projektom na področju raziskav in inovacij, s čimer bi se spodbujalo vključevanje novih tehnologij in inovativnih procesov pri uporabi nove prometne infrastrukture. Skupni okvirni znesek za ta program znaša 7,9 milijarde EUR.

Zmanjšanje pravnih obveznosti v zvezi s TEN-T je skupni učinek zmanjšanih pravnih obveznosti po spremembi sklepov in povečanih proračunskih obveznosti.

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Najvišja zneska v tej postavki sta 2  035 milijonov EUR, povezanih z agencijo Fuzija za energijo v okviru projekta ITER, in 831 milijonov EUR za pogodbe Evropskega parlamenta o nepremičninah.

6.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU

6.1   FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE ZA LETO 2013

FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE ZA LETO 2013

6.1.1   
  Finančni popravki in izterjave, sprejeti/potrjeni v letu 2013

Finančni popravki in izterjave, sprejeti/potrjeni v letu 2013

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Finančni popravki | Izterjana plačila | 2013 skupaj | 2012 skupaj |
| Kmetijstvo: | | | | |
| EKJS | 843 | 227 | 1  070 | 638 |
| Razvoj podeželja | 247 | 139 | 386 | 221 |
| Kohezijska politika: | | | | |
| ESRR | 337 | 1 | 338 | 958 |
| Kohezijski sklad | 220 | — | 220 | 203 |
| ESS | 834 | 40 | 874 | 425 |
| FIUR/ESR | 10 | 24 | 34 | 2 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 1 | 2 | 3 | 34 |
| Drugo | — | 16 | 16 | 19 |
| Področja notranje politike | 3 | 393 | 396 | 253 |
| Področja zunanje politike | ni relevantno | 93 | 93 | 107 |
| Uprava | ni relevantno | 6 | 6 | 7 |
| Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2013, skupaj | 2  495 | 941 | 3  436 | |
| Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2012, skupaj | 2  172 | 695 | | 2  867 |

(v milijonih EUR)

Finančni popravki

Izterjana plačila

2013 skupaj

2012 skupaj

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

843

227

1  070

638

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

247

139

386

221

Kohezijska politika:

ESRR

ESRR

337

1

338

958

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

220

—

220

203

ESS

ESS

834

40

874

425

FIUR/ESR

FIUR/ESR

10

24

34

2

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

1

2

3

34

Drugo

Drugo

—

16

16

19

Področja notranje politike

3

393

396

253

Področja zunanje politike

ni relevantno

93

93

107

Uprava

ni relevantno

6

6

7

Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2013, skupaj

Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2013, skupaj

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2012, skupaj

Zneski, sprejeti/potrjeni v letu 2012, skupaj

2  172

2  172

695

695

2  867

2  867

Skupni znesek finančnih popravkov in izterjav, potrjenih/sprejetih v letu 2013 se je v primerjavi z letom 2012 povečal za 20 % (finančni popravki so se povečali za 15 %, izterjave pa za 35 %). Od zneska 1  402 milijona EUR, ki se je nanašal na kohezijsko politiko, je 514 milijonov EUR povezanih s programskim obdobjem 2007–2013, 714 milijonov EUR s programskim obdobjem 2000–2006, preostali del zneska v višini 174 milijonov pa se je nanašal na programsko obdobje 1994–1999.

6.1.2   
  Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2013

Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2013

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Finančni popravki | Izterjana plačila | 2013 skupaj | 2012 skupaj |
| Kmetijstvo: | | | | |
| EKJS | 481 | 155 | 636 | 771 |
| Razvoj podeželja | 230 | 129 | 359 | 225 |
| Kohezijska politika: | | | | |
| ESRR | 622 | — | 622 | 2  416 |
| Kohezijski sklad | 277 | — | 277 | 207 |
| ESS | 842 | 40 | 882 | 430 |
| FIUR/ESR | 4 | 23 | 28 | 1 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 14 | 2 | 16 | 20 |
| Drugo | — | 16 | 16 | 11 |
| Področja notranje politike | 3 | 398 | 401 | 230 |
| Področja zunanje politike | ni relevantno | 93 | 93 | 99 |
| Uprava | ni relevantno | 6 | 6 | 9 |
| Zneski, izvedeni v letu 2013, skupaj | 2  472 | 862 | 3  334 | |
| Zneski, izvedeni v letu 2012, skupaj | 3  742 | 678 | | 4  419 |

(v milijonih EUR)

Finančni popravki

Izterjana plačila

2013 skupaj

2012 skupaj

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

481

155

636

771

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

230

129

359

225

Kohezijska politika:

ESRR

ESRR

622

—

622

2  416

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

277

—

277

207

ESS

ESS

842

40

882

430

FIUR/ESR

FIUR/ESR

4

23

28

1

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

14

2

16

20

Drugo

Drugo

—

16

16

11

Področja notranje politike

3

398

401

230

Področja zunanje politike

ni relevantno

93

93

99

Uprava

ni relevantno

6

6

9

Zneski, izvedeni v letu 2013, skupaj

Zneski, izvedeni v letu 2013, skupaj

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Zneski, izvedeni v letu 2012, skupaj

Zneski, izvedeni v letu 2012, skupaj

3  742

3  742

678

678

4  419

4  419

Skupni znesek finančnih popravkov in izterjav, izvedenih v letu 2013, se je v primerjavi z letom 2012 zmanjšal za 25 %. Povečanje izterjav, izvedenih v letu 2013 za 27 % se je izravnalo z zmanjšanjem finančnih popravkov, izvedenih v letu 2013, za 34 %. To zmanjšanje je posledica pomembne zadeve v letu 2012 v zvezi z izvedbo, in torej pripoznanjem, finančnega popravka v višini 1,8 milijarde EUR, povezanega s kohezijskimi programi za obdobje 2000–2006 v Španiji (kar predstavlja 49 % celotnega zneska finančnih popravkov, izvedenih v letu 2012). Od zneska 1  759 milijonov EUR, ki se je nanašal na kohezijsko politiko, je 693 milijonov EUR povezanih s programskim obdobjem 2007–2013, 889 milijonov EUR s programskim obdobjem 2000–2006, preostali del zneska v višini 177 milijonov pa se je nanašal na programsko obdobje 1994–1999.

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

Potrjeni/sprejeti finančni popravki so v glavnem povezani s sklepi Komisije o skladnosti in potrditvi obračunov, sprejetimi na podlagi rezultatov revizij, ki jih izvede Komisija. Dejansko izvedeni znesek se razlikuje od sprejetega zneska zaradi plačil, ki so jih države članice izvršile v obrokih.

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

ESRR in Kohezijski sklad:

ESRR in Kohezijski sklad:

| — | Obdobje 2007–2013: Finančni popravki so se zmanjšali zaradi stroge politike nadzora in podaljšanja plačilnih rokov, ki jo je izvajal Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, in naraščajočega števila akcijskih načrtov, izvedenih kot posledica dopisov pred podaljšanjem plačilnega roka ali odložitvijo plačil. Finančni popravki, potrjeni/sprejeti v letu 2013, zadevajo 17 držav članic, zlasti Češko (128 milijonov EUR), Madžarsko (139 milijonov EUR), Slovaško (56 milijonov EUR) in Italijo (49 milijonov EUR). Ti so predvsem posledica precejšnjih pavšalnih popravkov zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju postopkov javnih naročil. Finančni popravki, izvedeni v letu 2013, se nanašajo predvsem na Madžarsko (140 milijonov EUR), Grčijo (86 milijonov EUR) in Slovaško (66 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Obdobje 2007–2013: Finančni popravki so se zmanjšali zaradi stroge politike nadzora in podaljšanja plačilnih rokov, ki jo je izvajal Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, in naraščajočega števila akcijskih načrtov, izvedenih kot posledica dopisov pred podaljšanjem plačilnega roka ali odložitvijo plačil. Finančni popravki, potrjeni/sprejeti v letu 2013, zadevajo 17 držav članic, zlasti Češko (128 milijonov EUR), Madžarsko (139 milijonov EUR), Slovaško (56 milijonov EUR) in Italijo (49 milijonov EUR). Ti so predvsem posledica precejšnjih pavšalnih popravkov zaradi pomanjkljivosti pri izvajanju postopkov javnih naročil. Finančni popravki, izvedeni v letu 2013, se nanašajo predvsem na Madžarsko (140 milijonov EUR), Grčijo (86 milijonov EUR) in Slovaško (66 milijonov EUR).

Obdobje 2007–2013

| — | Obdobje 2000–2006: 81 % v letu 2013 potrjenih/sprejetih finančnih popravkov je bilo naloženih Italiji (114 milijonov EUR) in Španiji (96 milijonov EUR) zaradi zaključka programov in izključitve neupravičenih odhodkov. Za Italijo so glavni razlog za finančne popravke ob zaključku še nedokončani projekti po izteku obdobja upravičenosti in njihova posledična izključenost iz financiranja EU. Italija in Španija sta tudi državi članici z najvišjim zneskom finančnih popravkov, izvedenih v letu 2013 (Italija v višini 118 milijonov EUR in Španija v višini 177 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Obdobje 2000–2006: 81 % v letu 2013 potrjenih/sprejetih finančnih popravkov je bilo naloženih Italiji (114 milijonov EUR) in Španiji (96 milijonov EUR) zaradi zaključka programov in izključitve neupravičenih odhodkov. Za Italijo so glavni razlog za finančne popravke ob zaključku še nedokončani projekti po izteku obdobja upravičenosti in njihova posledična izključenost iz financiranja EU. Italija in Španija sta tudi državi članici z najvišjim zneskom finančnih popravkov, izvedenih v letu 2013 (Italija v višini 118 milijonov EUR in Španija v višini 177 milijonov EUR).

Obdobje 2000–2006:

ESS:

ESS:

| — | Obdobje 2007–2013: V letu 2013 je bil potrjen in sprejet pomemben finančni popravek za Romunijo v višini 219 milijonov EUR. Drugi finančni popravki, potrjeni/sprejeti v letu 2013, so se nanašali na Španijo (45 milijonov EUR) in Združeno kraljestvo (25 milijonov EUR) ter so rezultat izvajanja nadzorne vloge Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Glavni finančni popravki, izvedeni v letu 2013, so se nanašali na Španijo (44 milijonov EUR) in Češko (41 milijonov EUR). Skupni znesek predstavlja finančne popravke, uporabljene v času trajanja programov. Finančni popravki so bili izvršeni z odbitkom od zahtevkov za vmesna plačila, ki so jih predložile države članice. |
| --- | --- |

—

Obdobje 2007–2013: V letu 2013 je bil potrjen in sprejet pomemben finančni popravek za Romunijo v višini 219 milijonov EUR. Drugi finančni popravki, potrjeni/sprejeti v letu 2013, so se nanašali na Španijo (45 milijonov EUR) in Združeno kraljestvo (25 milijonov EUR) ter so rezultat izvajanja nadzorne vloge Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Glavni finančni popravki, izvedeni v letu 2013, so se nanašali na Španijo (44 milijonov EUR) in Češko (41 milijonov EUR). Skupni znesek predstavlja finančne popravke, uporabljene v času trajanja programov. Finančni popravki so bili izvršeni z odbitkom od zahtevkov za vmesna plačila, ki so jih predložile države članice.

Obdobje 2007–2013

| — | Obdobje 2000–2006: Glavni finančni popravki, ki so bili v letu 2013 potrjeni/sprejeti in izvedeni, se nanašajo na Španijo (260 milijonov EUR), Italijo (103 milijoni EUR) in Nizozemsko (44 milijonov EUR). Skupni znesek predstavlja finančne popravke, uporabljene ob zaključku programov. Vsi finančni popravki, prikazani kot izvedeni, so bili izvedeni z odbitkom od končnih izjav o odhodkih, ki so jih predložile države članice med procesom zaključevanja. |
| --- | --- |

—

Obdobje 2000–2006: Glavni finančni popravki, ki so bili v letu 2013 potrjeni/sprejeti in izvedeni, se nanašajo na Španijo (260 milijonov EUR), Italijo (103 milijoni EUR) in Nizozemsko (44 milijonov EUR). Skupni znesek predstavlja finančne popravke, uporabljene ob zaključku programov. Vsi finančni popravki, prikazani kot izvedeni, so bili izvedeni z odbitkom od končnih izjav o odhodkih, ki so jih predložile države članice med procesom zaključevanja.

Obdobje 2000–2006

| — | Obdobje 1994–1999: Znesek finančnih popravkov v višini 153 milijonov EUR, naložen z odločbo Komisije in prikazan kot sprejet in izveden ob zaključku, se nanaša na dva stara španska programa. |
| --- | --- |

—

Obdobje 1994–1999: Znesek finančnih popravkov v višini 153 milijonov EUR, naložen z odločbo Komisije in prikazan kot sprejet in izveden ob zaključku, se nanaša na dva stara španska programa.

Obdobje 1994–1999

6.1.3   
  Kumulativni zneski za izvedene finančne popravke in izterjave

Kumulativni zneski za izvedene finančne popravke in izterjave

Spodaj prikazani podatki kažejo kumulativne finančne popravke po programskih obdobjih:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Finančni popravki | Programsko obdobje | EKJS kumulativno, sklepi od leta 1999 | Finančni popravki, izvedeni konec leta 2013, skupaj | Izvedeni/sprejeti-potrjeni | Finančni popravki, ki še niso izvedeni | Finančni popravki, izvedeni konec leta 2012 |
| Obdobje 1994–1999 | Obdobje 2000–2006 | Obdobje 2007–2013 |
| Kmetijstvo: | — | 111 | 294 | 8  229 | 8  633 | 89,61 % | 1  001 | 7  902 |
| EKJS | — | — | — | 8  229 | 8  229 | 89,95 % | 920 | 7  728 |
| Razvoj podeželja | — | 111 | 294 | ni relevantno | 404 | 83,16 % | 82 | 174 |
| Kohezijska politika: | 2  711 | 7  248 | 1  472 | ni relevantno | 11  431 | 93,78 % | 756 | 9  673 |
| ESRR | 1  788 | 4  905 | 474 | ni relevantno | 7  166 | 93,76 % | 477 | 6  544 |
| Kohezijski sklad | 264 | 587 | 241 | ni relevantno | 1  092 | 90,65 % | 113 | 815 |
| ESS | 560 | 1  677 | 755 | ni relevantno | 2  992 | 97,86 % | 65 | 2  150 |
| FIUR/ESR | 100 | 7 | 3 | ni relevantno | 109 | 51,77 % | 102 | 105 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 0 | 71 | — | ni relevantno | 72 | 100,0 % | 0 | 58 |
| Drugo | — | — | — | ni relevantno | 4 | 100,0 % | 0 | 2 |
| Skupaj | 2  711 | 7  358 | 1  766 | 8  229 | 20  068 | 91,94 % | 1  758 | 17  577 |

(v milijonih EUR)

Finančni popravki

Programsko obdobje

EKJS kumulativno, sklepi od leta 1999

Finančni popravki, izvedeni konec leta 2013, skupaj

Izvedeni/sprejeti-potrjeni

Finančni popravki, ki še niso izvedeni

Finančni popravki, izvedeni konec leta 2012

Obdobje 1994–1999

Obdobje 2000–2006

Obdobje 2007–2013

Kmetijstvo:

Kmetijstvo:

—

111

111

294

294

8  229

8  229

8  633

8  633

89,61 %

89,61 %

1  001

1  001

7  902

7  902

EKJS

EKJS

—

—

—

8  229

8  229

8  229

89,95 %

920

7  728

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

—

111

294

ni relevantno

404

404

83,16 %

82

174

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

2  711

2  711

7  248

7  248

1  472

1  472

ni relevantno

ni relevantno

11  431

11  431

93,78 %

93,78 %

756

756

9  673

9  673

ESRR

ESRR

1  788

4  905

474

ni relevantno

7  166

7  166

93,76 %

477

6  544

Kohezijski sklad

264

587

241

ni relevantno

1  092

1  092

90,65 %

113

815

ESS

ESS

560

1  677

755

ni relevantno

2  992

2  992

97,86 %

65

2  150

FIUR/ESR

FIUR/ESR

100

7

3

ni relevantno

109

109

51,77 %

102

105

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

0

71

—

ni relevantno

72

72

100,0 %

0

58

Drugo

Drugo

—

—

—

ni relevantno

ni relevantno

4

4

100,0 %

100,0 %

0

0

2

2

Skupaj

Skupaj

2  711

2  711

7  358

7  358

1  766

1  766

8  229

8  229

20  068

20  068

91,94 %

91,94 %

1  758

1  758

17  577

17  577

V zgornjo razpredelnico je vključenih tudi nekaj primerov finančnih popravkov, ki jih zadevne države članice izpodbijajo (glede na pretekle izkušnje je morala v takih primerih Komisija zelo redko vračati zneske). Za več informacij glej pojasnili 5.2.3 in 5.2.4.

Zneski finančnih popravkov, razkriti v zgornji tabeli za kmetijstvo, predstavljajo zneske, povezane s sklepi o potrditvi skladnosti, pri zneskih, razkritih v pojasnilu 6.1.2, pa so upoštevani tudi letni sklepi o finančni potrditvi obračunov.

Za EKJS vključuje kumulativni znesek izvedenih popravkov v višini 8  229 milijonov EUR vse popravke, ki so bili sprejeti in izvedeni od sprejetja prvega sklepa leta 1999.

Za EKJS

Za razvoj podeželja vključuje kumulativni znesek v višini 404 milijone EUR vse popravke, izvedene od leta 2007.

Za razvoj podeželja

Treba je opozoriti, da je bil v nekaterih primerih za EKJS in za razvoj podeželja datum izvedbe odložen za več let, nekateri sklepi pa se tudi izvršijo s plačilom več odloženih letnih obrokov. Takšen primer so trenutno države članice, ki prejemajo finančno pomoč v skladu z Okvirnim sporazumom o Evropskem instrumentu za finančno stabilnost, ki je bil podpisan 7. junija 2010. Posledično je razlika med sprejetimi in izvedenimi kumulativnimi zneski čedalje večja.

EKJS

razvoj podeželja

Z zvezi s kohezijsko politiko:

Z zvezi s kohezijsko politiko:

ESRR in Kohezijski sklad: 67 % skupnega zneska kumulativnih finančnih popravkov, za katere je bilo sporočeno, da so izvršeni, se je nanašalo na programsko obdobje 2000–2006, za katero je zaključevanje programov skoraj končano s precejšnjimi finančnimi popravki v končni fazi izvajanja. Obstajajo tudi popravki za obdobje 2007–2013, povezani s programi, ki še potekajo.

ESRR in Kohezijski sklad:

| — | Obdobje 2007–2013: 83 % kumulativnih finančnih popravkov, za katere je bilo sporočeno, da so izvršeni, se je nanašalo na naslednje države članice: Madžarsko (142,9 milijona EUR), Češko (132,7 milijona EUR), Slovaško (87,9 milijona EUR), Grčijo (86 milijonov EUR), Poljsko (84,6 milijona EUR) in Španijo (62 milijonov EUR). To dokazuje večjo nadzorno vlogo Komisije ter preventivne ukrepe, sprejete na ravni držav članic. |
| --- | --- |

—

Obdobje 2007–2013: 83 % kumulativnih finančnih popravkov, za katere je bilo sporočeno, da so izvršeni, se je nanašalo na naslednje države članice: Madžarsko (142,9 milijona EUR), Češko (132,7 milijona EUR), Slovaško (87,9 milijona EUR), Grčijo (86 milijonov EUR), Poljsko (84,6 milijona EUR) in Španijo (62 milijonov EUR). To dokazuje večjo nadzorno vlogo Komisije ter preventivne ukrepe, sprejete na ravni držav članic.

Obdobje 2007–2013:

| — | Obdobje 2000–2006: doslej je bilo izvedenih za 5,5 milijarde EUR finančnih popravkov, kar odraža visoko stopnjo zaključenih programov iz tega programskega obdobja, saj je konec leta 2013 ostalo za izvedbo le še 384 milijonov EUR (manj kot 7 %). |
| --- | --- |

—

Obdobje 2000–2006: doslej je bilo izvedenih za 5,5 milijarde EUR finančnih popravkov, kar odraža visoko stopnjo zaključenih programov iz tega programskega obdobja, saj je konec leta 2013 ostalo za izvedbo le še 384 milijonov EUR (manj kot 7 %).

Obdobje 2000–2006:

ESS:

ESS:

| — | Obdobje 2007–2013: Stopnja izvrševanja v tem programskem obdobju znaša 92 %. Države članice z največjimi izvedenimi finančnimi popravki so Romunija (299 milijonov EUR), Španija (150 milijonov EUR) in Poljska (118 milijonov EUR). Zneski, ki še niso izvedeni, se nanašajo predvsem na Združeno kraljestvo (24 milijonov EUR), Irsko (19 milijonov EUR) in Romunijo (13 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Obdobje 2007–2013: Stopnja izvrševanja v tem programskem obdobju znaša 92 %. Države članice z največjimi izvedenimi finančnimi popravki so Romunija (299 milijonov EUR), Španija (150 milijonov EUR) in Poljska (118 milijonov EUR). Zneski, ki še niso izvedeni, se nanašajo predvsem na Združeno kraljestvo (24 milijonov EUR), Irsko (19 milijonov EUR) in Romunijo (13 milijonov EUR).

Obdobje 2007–2013

| — | Obdobje 2000–2006: Vsi finančni popravki, prikazani kot sprejeti/potrjeni, so bili izvedeni, razen preostalega zneska v zvezi s Francijo in Švedsko (0,3 milijona EUR), kar pomeni 99,98-odstotno stopnjo izvrševanja v tem programskem obdobju. Glavne države, na katere se nanašajo izvedeni finančni popravki, so Španija (734 milijonov EUR), Italija (376 milijonov EUR), Francija (220 milijonov EUR) in Združeno kraljestvo (163 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Obdobje 2000–2006: Vsi finančni popravki, prikazani kot sprejeti/potrjeni, so bili izvedeni, razen preostalega zneska v zvezi s Francijo in Švedsko (0,3 milijona EUR), kar pomeni 99,98-odstotno stopnjo izvrševanja v tem programskem obdobju. Glavne države, na katere se nanašajo izvedeni finančni popravki, so Španija (734 milijonov EUR), Italija (376 milijonov EUR), Francija (220 milijonov EUR) in Združeno kraljestvo (163 milijonov EUR).

Obdobje 2000–2006

| — | Obdobje 1994–1999: Vsi popravki, prikazani kot sprejeti/potrjeni, so bili izvedeni. Glavne države članice, na katere se nanašajo popravki, so Španija (180 milijonov EUR), Nizozemska (160 milijonov EUR) in Italija (117 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Obdobje 1994–1999: Vsi popravki, prikazani kot sprejeti/potrjeni, so bili izvedeni. Glavne države članice, na katere se nanašajo popravki, so Španija (180 milijonov EUR), Nizozemska (160 milijonov EUR) in Italija (117 milijonov EUR).

Obdobje 1994–1999

FIUR/ESR:

FIUR/ESR:

Nizka stopnja izvrševanja je posledica velikega popravka v višini 90 milijonov EUR pri španskih programih v zvezi z FIUR za obdobje 2000–2006, za katere proces zaključevanja še poteka. Država članica je popravek sprejela, vendar bo izveden šele ob zaključku programov.

Za izterjave so zanesljive kumulativne informacije na voljo samo od leta 2008, ko je bila v računovodski sistem Komisije dodana posebna funkcija za boljše spremljanje teh izterjav in poročanje o njih. V nadaljevanju je prikazana razčlenitev izterjav, izvedenih v posameznih letih:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skupaj | Skupaj | Izterjave | Leta |
| konec leta 2013 | konec leta 2012 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Kmetijstvo: | | | | | | | | |
| EKJS | 356 | 148 | 172 | 178 | 161 | 155 | 1  170 | 1  015 |
| Razvoj podeželja | 0 | 25 | 114 | 161 | 166 | 129 | 595 | 466 |
| Kohezijska politika | 31 | 102 | 25 | 48 | 14 | 81 | 301 | 219 |
| Področja notranje politike | 40 | 100 | 162 | 268 | 229 | 398 | 1  197 | 799 |
| Področja zunanje politike | 32 | 81 | 136 | 77 | 99 | 93 | 518 | 425 |
| Uprava | 0 | 9 | 5 | 2 | 9 | 6 | 31 | 25 |
| Skupaj | 459 | 464 | 614 | 734 | 678 | 862 | 3  811 | 2  949 |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Skupaj

Izterjave

Leta

konec leta 2013

konec leta 2012

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

356

148

172

178

161

155

1  170

1  015

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

0

25

114

161

166

129

595

466

Kohezijska politika

31

102

25

48

14

81

301

219

Področja notranje politike

40

100

162

268

229

398

1  197

799

Področja zunanje politike

32

81

136

77

99

93

518

425

Uprava

0

9

5

2

9

6

31

25

Skupaj

Skupaj

459

459

464

464

614

614

734

734

678

678

862

862

3  811

3  811

2  949

2  949

6.2   ZAŠČITA PRORAČUNA EU – POVZETEK

ZAŠČITA PRORAČUNA EU – POVZETEK

Pomemben dejavnik pri izvajanju proračuna EU je potreba po zagotovitvi ustreznega preprečevanja ali odkrivanja in naknadnega popravljanja napak, nepravilnosti in goljufij. Cilj tega pojasnila je predstaviti najboljšo oceno skupnega zneska, ki ga zajemajo kontrole in ukrepi na ravni EU, tako da se realno ponazori, kako je zaščiten proračun EU. Več podrobnosti o teh zneskih ter o preventivnih in korektivnih mehanizmih, predvidenih v veljavni zakonodaji, je navedenih v sporočilu, ki ga Komisija pripravi in vsako leto septembra pošlje organu za podelitev razrešnice in Sodišču – to je na voljo na portalu Europa in spletnih straneh Generalnega direktorata za proračun. To sporočilo ne vsebuje le več podrobnosti o zneskih iz tega pojasnila (zlasti razčlenitev finančnih popravkov po državah članicah), ampak vključuje tudi dodatne informacije (kot so podatki o neto finančnih popravkih, ki privedejo do namenskih prejemkov za proračun EU, in rezultati naknadnih korektivnih ukrepov s strani držav članic).

6.2.1   
  Finančni popravki

Finančni popravki

V okviru deljenega upravljanja imajo države članice glavno odgovornost za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak, nepravilnosti ali goljufij, ki jih storijo upravičenci na prvi stopnji, Komisija pa ima splošno nadzorno vlogo. Kadar hude pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic povzročajo ali bi lahko povzročile posamične ali sistemske napake, nepravilnosti ali goljufije, lahko Komisija uporabi finančne popravke. Postopek v zvezi s finančnimi popravki ima tri glavne faze:

finančne popravke

| (1) | Finančni popravki
  v obravnavi: na tej stopnji se lahko finančni popravki še spremenijo, ker jih države članice še niso uradno sprejele, na primer v primeru že končane revizije, pri kateri pa še teče kontradiktorni postopek med Komisijo in zadevno državo članico. O teh se poroča v zgoraj navedenem sporočilu. |
| --- | --- |

(1)

Finančni popravki
  v obravnavi: na tej stopnji se lahko finančni popravki še spremenijo, ker jih države članice še niso uradno sprejele, na primer v primeru že končane revizije, pri kateri pa še teče kontradiktorni postopek med Komisijo in zadevno državo članico. O teh se poroča v zgoraj navedenem sporočilu.

Finančni popravki

v obravnavi

| (2) | Potrjeni/sprejeti
  finančni popravki: ti zneski so dokončni, kar pomeni, da jih je zadevna država članica sprejela (tj. se je strinjala z njimi) ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. Predstavljeni so v razpredelnici 6.1.1 zgoraj. |
| --- | --- |

(2)

Potrjeni/sprejeti
  finančni popravki: ti zneski so dokončni, kar pomeni, da jih je zadevna država članica sprejela (tj. se je strinjala z njimi) ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. Predstavljeni so v razpredelnici 6.1.1 zgoraj.

Potrjeni/sprejeti

finančni popravki:

| (3) | Izvedeni
  finančni popravki: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več korektivnih mehanizmov. Ti zneski so predstavljeni v razpredelnicah 6.1.2 in 6.1.3 zgoraj. |
| --- | --- |

(3)

Izvedeni
  finančni popravki: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več korektivnih mehanizmov. Ti zneski so predstavljeni v razpredelnicah 6.1.2 in 6.1.3 zgoraj.

Izvedeni

finančni popravki

6.2.2   
  Izterjave

Izterjave

V okviru neposrednega upravljanja in v skladu s finančno uredbo mora odredbodajalec izdati naloge za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov. Izterjave se potem izvedejo z neposrednim bančnim nakazilom dolžnika (npr. države članice) ali s pobotom z drugimi zneski, ki jih Komisija dolguje temu dolžniku. V finančni uredbi so predvideni dodatni postopki za zagotovitev izvršbe že zapadlih nalogov za izterjavo, ki jih računovodja Komisije obravnava ločeno.

V okviru deljenega upravljanja ter v skladu s finančno uredbo in sektorskimi predpisi imajo države članice (in ne Komisija) glavno odgovornost za ugotavljanje neupravičeno izplačanih zneskov in njihovo izterjavo od upravičencev v skladu z nacionalnimi pravili in postopki. Kar zadeva EKJS, se zneski, izterjani od upravičencev, potem ko države članice od njih odbijejo (v povprečju) 20 %, knjižijo v dobro Komisiji, ki jih knjiži kot prihodke. Kar zadeva EKSRP in kohezijsko politiko, se izterjani zneski upoštevajo pri naslednjem zahtevku za plačilo, preden se ta pošlje službam Komisije, in zato se zadevna vsota lahko ponovno uporabi za program. Če država članica ne izvaja izterjave ali svojih ukrepov ne izvaja dosledno, lahko Komisija sklene, da bo ukrepala in od zadevne države članice zahtevala finančni popravek.

6.2.3   
  Preventivni mehanizmi Komisije

Preventivni mehanizmi Komisije

Komisija poleg navedenih korektivnih mehanizmov uporablja številne preventivne mehanizme za zaščito proračuna EU. Pri neposrednem upravljanju preventivni ukrepi vključujejo preglede upravičenosti odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci; te preglede izvajajo pristojne službe. Te predhodne kontrole so del upravljanja programov in so namenjene pridobivanju razumnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki se plačajo. Službe Komisije lahko tudi pripravijo navodila, zlasti o pogodbenih vprašanjih, da se zagotovi dobro in učinkovito upravljanje sredstev in s tem manjše tveganje nepravilnosti.

V okviru deljenega upravljanja (tj. odhodkov kmetijske in kohezijske politike) so države članice v celotnem ciklu odhodkov odgovorne predvsem za zagotavljanje, da so odhodki, ki so bili izplačani iz proračuna EU, zakoniti in pravilni. Preventivni mehanizmi obstajajo tudi na ravni Komisije v njeni vlogi nadzornega organa. Pri odhodkih za kohezijo lahko Komisija:

| — | pri programih za obdobje 2007–2013 za največ šest mesecev podaljša plačilni rok, če:






  (a) | obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov zadevne države članice, ali |
| --- | --- | --- |

—

pri programih za obdobje 2007–2013 za največ šest mesecev podaljša plačilni rok, če:

podaljša

(a)

obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov zadevne države članice, ali

| (b) | mora Komisija izvesti dodatna preverjanja na podlagi informacij, da so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena. |
| --- | --- |

(b)

mora Komisija izvesti dodatna preverjanja na podlagi informacij, da so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

| — | pri programih za obdobje 2007–2013 odloži celotno vmesno plačilo državi članici ali njegov del, če:






  (a) | obstajajo dokazi o hujši pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu programa in država članica ni sprejela potrebnih korektivnih ukrepov, ali |
| --- | --- | --- |

—

pri programih za obdobje 2007–2013 odloži celotno vmesno plačilo državi članici ali njegov del, če:

odloži

(a)

obstajajo dokazi o hujši pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu programa in država članica ni sprejela potrebnih korektivnih ukrepov, ali

| (b) | so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena, ali |
| --- | --- |

(b)

so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena, ali

| (c) | je država članica huje kršila svoje upravljavske in kontrolne obveznosti.
  Če zadevna država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, lahko Komisija naloži finančni popravek. |
| --- | --- |

(c)

je država članica huje kršila svoje upravljavske in kontrolne obveznosti.

Če zadevna država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, lahko Komisija naloži finančni popravek.

Podaljšanje plačilnih rokov

Podaljšanje plačilnih rokov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Programsko obdobje 2007–2013 |
| Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2012 | Novi primeri v letu 2013 | Zaključeni primeri v letu 2013 | Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2013 |
| Sklad | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek |
| ESRR in Kohezijski sklad | 38 | 1  638 | 220 | 4  242 | 157 | 4  272 | 101 | 1  608 |
| ESS | 15 | 181 | 25 | 349 | 20 | 258 | 20 | 272 |
| ESR | 30 | 108 | 20 | 339 | 40 | 350 | 10 | 97 |
| Skupaj | 83 | 1  927 | 265 | 4  930 | 217 | 4  880 | 131 | 1  977 |

(v milijonih EUR)

Programsko obdobje 2007–2013

Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2012

Novi primeri v letu 2013

Zaključeni primeri v letu 2013

Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2013

Sklad

Sklad

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

ESRR in Kohezijski sklad

38

1  638

220

4  242

157

4  272

101

1  608

ESS

15

181

25

349

20

258

20

272

ESR

30

108

20

339

40

350

10

97

Skupaj

Skupaj

83

83

1  927

1  927

265

265

4  930

4  930

217

217

4  880

4  880

131

131

1  977

1  977

Odložitve plačil

Odložitve plačil

Kar zadeva ESRR in Kohezijski sklad in 2 sklepa o odložitvi plačil, ki sta še veljala konec leta 2012, je bil leta 2013 sprejet sklep o umiku začasne odložitve plačil za Nemčijo. Sklep o odložitvi plačil v zvezi z Italijo pa je konec leta 2013 še v veljavi. V letu 2013 so bili sprejeti 4 novi sklepi o odložitvi plačil: trije, ki so se nanašali na Španijo, so konec leta še veljali, sklep v zvezi z Estonijo pa je bil konec leta umaknjen. Treba je navesti, da sta bila januarja 2014 sprejeta 2 nova sklepa o odložitvi plačil, ki sta se oba nanašala na programe, ki se izvajajo v Španiji.

ESRR

Kohezijski sklad

V zvezi z ESS sta bila v letu 2012 sprejeta dva sklepa o odložitvi plačil, ki sta konec leta 2012 še veljala. Leta 2013 je bila umaknjena odložitev plačil za Češko, za Slovaško pa je ostala v veljavi. V letu 2013 je bilo sprejetih 11 novih sklepov o odložitvi plačil. Vsi razen enega (Nemčija) so ob koncu leta še vedno veljali (Belgija, Češka, Španija, Francija, Italija, Slovaška in Združeno kraljestvo). En sklep o odložitvi plačil, sprejet leta 2011, ob koncu leta še ni bil zaključen (Francija).

ESS

Za ESR ni bil v letu 2013 sprejet noben sklep o odložitvi plačil.

ESR

6.3   IZTERJAVA NEPORABLJENIH ZNESKOV PREDHODNEGA FINANCIRANJA

IZTERJAVA NEPORABLJENIH ZNESKOV PREDHODNEGA FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Kmetijstvo: | | |
| EKJS | 0 | 0 |
| Razvoj podeželja | 0 | 0 |
| Kohezijska politika: | | |
| ESRR | 68 | 38 |
| Kohezijski sklad | 4 | 5 |
| ESS | 53 | 214 |
| FIUR/ESR | 7 | 0 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 3 | 5 |
| Področja notranje politike | 208 | 207 |
| Področja zunanje politike | 91 | 104 |
| Uprava | 1 | 2 |
| Izterjave skupaj | 435 | 575 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Kmetijstvo:

EKJS

EKJS

0

0

Razvoj podeželja

Razvoj podeželja

0

0

Kohezijska politika:

ESRR

ESRR

68

38

Kohezijski sklad

Kohezijski sklad

4

5

ESS

ESS

53

214

FIUR/ESR

FIUR/ESR

7

0

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Usmerjevalni oddelek EKUJS

3

5

Področja notranje politike

208

207

Področja zunanje politike

91

104

Uprava

1

2

Izterjave skupaj

Izterjave skupaj

435

435

575

575

Navedeni zneski so bili odšteti pri izračunavanju zneskov predhodnega financiranja, vključenih v pojasnilih 2.6 in 2.10. Izterjave neporabljenih zneskov predhodnega financiranja ne bi smeli zamenjevati z izterjanimi nepravilnimi odhodki. Če službe Komisije odkrijejo in izterjajo takšne odhodke v zvezi z izplačanimi zneski predhodnega financiranja, se ti odhodki vključijo v običajne postopke finančnih popravkov ali izterjav, kot so opisani zgoraj.

7.   MEHANIZMI FINANČNE PODPORE

Namen tega pojasnila je zagotoviti celovit pregled obstoječih mehanizmov finančne podpore v EU ter tako zagotoviti informacije, ki dopolnjujejo tiste iz pojasnila 2. Informacije v prvem delu tega pojasnila (7.1) se nanašajo na najemanje in dajanje posojil EU, ki jih upravlja Komisija. Informacije v drugem delu tega pojasnila (7.2) zajemajo medvladne mehanizme za finančno stabilnost, ki ne spadajo v okvir Pogodbe EU in zato ne vplivajo na proračun EU.

7.1   NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA

NAJEMANJE IN DAJANJE POSOJIL, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA

7.1.1   
  Najemanje in dajanje posojil – pregled

Najemanje in dajanje posojil – pregled

Knjigovodske vrednosti

Knjigovodske vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EMFS | ESPJ v likvidaciji | Skupaj na dan 31. 12. 2013 | Skupaj na dan 31. 12. 2012 |
| Dana posojila

  (pojasnilo 2.4.2) | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 | 57  294 |
| Najeta posojila

  (pojasnilo 2.14) | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 | 57  267 |
| Pri zgornjih zneskih gre za knjigovodske vrednosti, v spodnjih razpredelnicah pa so navedene nominalne vrednosti. |

(v milijonih EUR)

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EMFS

ESPJ v likvidaciji

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2012

Dana posojila

(pojasnilo 2.4.2)

(pojasnilo 2.4.2)

569

387

11  623

44  468

211

57  258

57  258

57  294

Najeta posojila

(pojasnilo 2.14)

(pojasnilo 2.14)

569

387

11  623

44  468

190

57  237

57  237

57  267

Pri zgornjih zneskih gre za knjigovodske vrednosti, v spodnjih razpredelnicah pa so navedene nominalne vrednosti.

Evropska unija je s Pogodbo EU pooblaščena za sprejemanje poslov za najemanje posojil za zagotovitev finančnih virov, potrebnih za uresničitev specifičnih nalog. Komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe, in sicer makrofinančno pomoč, plačilnobilančna posojila in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), v okviru katerih lahko odobri posojila, ki jih financira z izdajanjem dolžniških instrumentov na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Ključne točke oziroma značilnosti, na katere je treba opozoriti v zvezi s temi tremi instrumenti so:

| — | Najemanje posojil EU je zunajproračunska dejavnost. Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU v skladu z navedenimi programi, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. EU ne sme najemati posojil za financiranje običajnih proračunskih odhodkov ali proračunskega primanjkljaja. |
| --- | --- |

—

Najemanje posojil EU je zunajproračunska dejavnost. Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU v skladu z navedenimi programi, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. EU ne sme najemati posojil za financiranje običajnih proračunskih odhodkov ali proračunskega primanjkljaja.

| — | Zneski najetih posojil se gibljejo od zasebne prodaje za zneske v višini do 500 milijonov EUR do izdaje obveznic referenčnega obsega (vsaj 1 milijarda EUR). |
| --- | --- |

—

Zneski najetih posojil se gibljejo od zasebne prodaje za zneske v višini do 500 milijonov EUR do izdaje obveznic referenčnega obsega (vsaj 1 milijarda EUR).

| — | Pridobljena sredstva se uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v istem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena pravočasno in v celoti. Iz tega razloga morajo prejemnice plačilnobilančnih posojil nakazovati obroke odplačil sedem dni pred rokom zapadlosti, prejemnice sredstev iz EFSM pa 14 dni pred rokom zapadlosti, kar Komisiji omogoča, da ne glede na okoliščine zagotovi pravočasno plačilo. |
| --- | --- |

—

Pridobljena sredstva se uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v istem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena pravočasno in v celoti. Iz tega razloga morajo prejemnice plačilnobilančnih posojil nakazovati obroke odplačil sedem dni pred rokom zapadlosti, prejemnice sredstev iz EFSM pa 14 dni pred rokom zapadlosti, kar Komisiji omogoča, da ne glede na okoliščine zagotovi pravočasno plačilo.

| — | V sklepih Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, (največje) število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država prejemnica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, vključno z obroki in plačilom tranš. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja strogih dogovorjenih pogojev, podobnih pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. |
| --- | --- |

—

V sklepih Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, (največje) število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država prejemnica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, vključno z obroki in plačilom tranš. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja strogih dogovorjenih pogojev, podobnih pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja.

| — | To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih najetih posojil EU. |
| --- | --- |

—

To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih najetih posojil EU.

| — | Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 let. |
| --- | --- |

—

Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 let.

| — | Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamči vseh 28 držav članic. Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4). |
| --- | --- |

—

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamči vseh 28 držav članic. Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4).

| — | Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. |
| --- | --- |

—

Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil.

| — | Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema nobenega obrestnega ali valutnega tveganja. |
| --- | --- |

—

Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema nobenega obrestnega ali valutnega tveganja.

Prav tako tudi Euratom kot pravni subjekt (ki ga zastopa Komisija) najema posojila, in sicer da lahko daje posojila državam članicam in državam nečlanicam za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. In nazadnje, Evropska skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji je po prestrukturiranju dolgov dolžnika, ki ni izpolnil obveznosti plačila, v letih 2002 in 2007 pridobila zadolžnice od Evropske investicijske banke (z oceno AAA). Na datum bilance stanja je knjigovodska vrednost teh zadolžnic znašala 212 milijonov EUR.

Euratom

Več informacij o vsakem od teh instrumentov je navedenih v nadaljevanju. Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer):

| Posojila | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,27 %–4,54 % | 0,298 %–4,54 % |
| Euratom | 0,34 %–5,76 % | 0,431 %–5,76 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| ESPJ v likvidaciji | 5,2354 %–5,8103 % | 5,2354 %–5,8103 % |

Posojila

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Makrofinančna pomoč

0,27 %–4,54 %

0,298 %–4,54 %

Euratom

0,34 %–5,76 %

0,431 %–5,76 %

Plačilnobilančna posojila

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

ESPJ v likvidaciji

5,2354 %–5,8103 %

5,2354 %–5,8103 %

| Najeta posojila | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,27 %–4,54 % | 0,298 %–4,54 % |
| Euratom | 0,291 %–5,6775 % | 0,351 %–5,6775 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) | 2,375 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| ESPJ v likvidaciji | 6,92 %–9,78 % | 6,92 %–9,78 % |

Najeta posojila

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Makrofinančna pomoč

0,27 %–4,54 %

0,298 %–4,54 %

Euratom

0,291 %–5,6775 %

0,351 %–5,6775 %

Plačilnobilančna posojila

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

2,375 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

ESPJ v likvidaciji

6,92 %–9,78 %

6,92 %–9,78 %

7.1.2   
  Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila so na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. Ta instrument se uporablja le za države članice, ki niso sprejele eura. Plačilnobilančna pomoč Latviji je bila odobrena pred uvedbo eura 1. januarja 2014. Neodplačani znesek posojil, odobrenih v okviru instrumenta, lahko znaša največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana z danimi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU – tako je bil 31. decembra 2013 proračun v zvezi s temi posojili izpostavljen največjemu mogočemu tveganju v višini 11  623 milijonov EUR (pri čemer gre pri spodaj navedenih 11,4 milijarde EUR za nominalno vrednost).

Nominalne vrednosti zneskov plačilnobilančnih posojil

Nominalne vrednosti zneskov plačilnobilančnih posojil

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Izplačana na dan 31. 12. 2012 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Izplačana leta 2013 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izplačana posojila na dan 31. 12. 2013 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Odplačana posojila na dan 31. 12. 2013 | (2  000) | 0 | 0 | (2  000) |
| Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2013 | 3  500 | 2  900 | 5  000 | 11  400 |
| Nečrpani zneski na dan 31. 12. 2013 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu pojasnila 7.1.3. |

(v milijonih EUR)

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

6  500

6  500

3  100

3  100

8  400

8  400

18  000

18  000

Izplačana na dan 31. 12. 2012

5  500

2  900

5  000

13  400

Izplačana leta 2013

0

0

0

0

Izplačana posojila na dan 31. 12. 2013

Izplačana posojila na dan 31. 12. 2013

5  500

5  500

2  900

2  900

5  000

5  000

13  400

13  400

Odplačana posojila na dan 31. 12. 2013

(2  000)

0

0

(2  000)

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2013

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2013

3  500

3  500

2  900

2  900

5  000

5  000

11  400

11  400

Nečrpani zneski na dan 31. 12. 2013

0

0

0

0

Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu pojasnila 7.1.3.

Med novembrom 2008 in koncem leta 2013 je bila Madžarski, Latviji in Romuniji odobrena finančna pomoč v višini 18 milijard EUR, od tega je bilo do konca leta 2013 izplačanih 13,4 milijarde EUR. Pripomniti je treba, da se je program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Madžarsko iztekel novembra 2010 (1 milijarda EUR ni bila črpana), prvo odplačilo v višini 2 milijardi EUR pa je bilo prejeto v skladu z odplačilnim načrtom decembra 2011. Program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Latvijo se je iztekel januarja 2012 (200 milijard EUR ni bilo črpanih), prvo odplačilo v višini 1 milijarde EUR pa je bilo prejeto v skladu z odplačilnim načrtom aprila 2014. Prvi program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Romunijo se je končal maja 2012, vsa dodeljena sredstva, tj. 5 milijonov EUR, pa so bila tudi izplačana. Ker so se različni programi pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil iztekli, niso v zgornji razpredelnici razkriti nobeni nečrpani zneski.

Februarja 2011 je Romunija zaprosila za nadaljevalni program preventivne finančne pomoči v okviru aranžmaja za plačilnobilančna posojila za podporo ponovnemu zagonu gospodarske rasti. Svet je 12. maja 2011 sklenil dati Romuniji na voljo preventivno plačilnobilančno pomoč EU v višini do 1,4 milijarde EUR (Sklep Sveta 2011/288/EU (8)), vendar se je ta iztekla konec marca 2013, ne da bi bila uporabljena. Po drugem zahtevku Romunije za preventivno pomoč je Svet 22. oktobra 2013 sklenil, da zagotovi novo preventivno pomoč EU v obliki plačilnobilančnih posojil v višini do 2 milijard EUR (Sklep Sveta 2013/531/EU (9)), ki bo na voljo za aktivacijo do 30. septembra 2015. Če bo kdaj zaprošeno za aktivacijo te finančne pomoči, se bo zagotovila v obliki posojila s povprečnim rokom zapadlosti največ osem let.

8

9

7.1.3   
  Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

Nominalne vrednosti zneskov iz efsm

Nominalne vrednosti zneskov iz efsm

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Izplačana na dan 31. 12. 2012 | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Izplačana leta 2013 | 0 | 0 | 0 |
| Izplačana posojila na dan 31. 12. 2013 | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Odplačana posojila na dan 31.12.2013 | 0 | 0 | 0 |
| Neodplačana posojila na dan 31. 12. 2013 | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Nečrpani zneski na dan 31. 12. 2013 | 800 | 3  900 | 4  700 |
| Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu tega pojasnila. |

(v milijonih EUR)

Irska

Portugalska

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

22  500

22  500

26  000

26  000

48  500

48  500

Izplačana na dan 31. 12. 2012

21  700

22  100

43  800

Izplačana leta 2013

0

0

0

Izplačana posojila na dan 31. 12. 2013

Izplačana posojila na dan 31. 12. 2013

21  700

21  700

22  100

22  100

43  800

43  800

Odplačana posojila na dan 31.12.2013

0

0

0

Neodplačana posojila na dan 31. 12. 2013

Neodplačana posojila na dan 31. 12. 2013

21  700

21  700

22  100

22  100

43  800

43  800

Nečrpani zneski na dan 31. 12. 2013

800

3  900

4  700

Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico na koncu tega pojasnila.

Svet je 11. maja 2010 vzpostavil EFSM za ohranitev finančne stabilnosti v Evropi (Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 (10)). Mehanizem temelji na členu 122(2) PDEU in omogoča odobritev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. Komisija najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU in posodi ta sredstva državi članici prejemnici. Za vsako državo prejemnico posojila iz EFSM se pred izplačilom obroka posojila opravi četrtletna ocena izpolnjevanja sektorskih pogojev, na katere je vezano posojilo.

10

S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar je pravna meja določena s členom 2(2) Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010, v skladu s katerim obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij ne sme presegati varnostne rezerve, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EFSM, jamči proračun EU – tako je bil 31. decembra 2013 proračun v zvezi s temi posojili izpostavljen največjemu mogočemu tveganju v višini 44  469 milijonov EUR (pri čemer je zgoraj navedenih 43,8 milijarde EUR nominalna vrednost). Ker za najeta posojila za EFSM jamči proračun EU, Evropski parlament nadzira ukrepe Komisije v okviru EFSM ter izvaja ustrezen nadzor v okviru proračunskega postopka in postopka razrešnice.

Svet je z izvedbenim sklepom decembra 2010 sklenil dati posojilo Irski v vrednosti največ 22,5 milijarde EUR, maja 2011 pa posojilo Portugalski v vrednosti največ 26 milijard EUR. V prvotnih izvedbenih sklepih je bila za obresti določena marža, da bi bili pogoji podobni pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada. S sprejetjem izvedbenih sklepov 2011/682/EU (11) in 2011/683/EU (12) z dne 11. oktobra 2011 pa je Svet za nazaj odpravil obrestno maržo ter podaljšal največjo povprečno zapadlost posojila s 7,5 na 12,5 leta in zapadlost posameznih tranš na 30 let. S sprejetjem izvedbenih sklepov 2013/313/EU (13) in 2013/323/EU (14) z dne 21. junija 2013 pa je Svet dodatno podaljšal največjo povprečno zapadlost posojil EFSM Irski in Portugalski s 7 let na 19,5 leta. Podaljšanje bo olajšalo profil sposobnosti odplačevanja dolga obeh držav in zmanjšalo njune potrebe po refinanciranju v obdobju po izteku programa.

11

12

13

14

EFSM ne bo več izvajal novih programov financiranja ali sklepal novih sporazumov o posojilih, vendar bo ostal dejaven pri financiranju tekočih programov za Portugalsko in Irsko (glej tudi pojasnilo 7.2.2 spodaj). 25. marca 2014 je bilo v okviru EFSM izplačanih 2,6 milijarde EUR (0,8 milijarde EUR za Irsko in 1,8 milijarde EUR za Portugalsko) z odplačilnim rokom aprila 2024.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EFSM in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti na datum podpisa tega zaključnega računa:

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| Leto | Plačilnobilančna posojila | EMFS | Skupaj |
| Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2014 | 2 | 1 | | 3 | | | 0 | 3 |
| 2015 | | 1,2 | 1,5 | 2,7 | 5 | | 5 | 7,7 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2 | 2 | 4 | 4 |
| 2027 | | | | 0 | 1 | 2 | 3 | 3 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2032 | | | | 0 | 3 | | 3 | 3 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3 | 3 |
| Skupaj | 3,5 | 2,9 | 5 | 11,4 | 22,5 | 23,9 | 46,4 | 57,8 |

(v milijardah EUR)

Leto

Plačilnobilančna posojila

EMFS

Skupaj

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

2014

2

1

3

0

3

2015

1,2

1,5

2,7

5

5

7,7

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1

1,5

0

1,5

2021

0

3

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2

2

4

4

2027

0

1

2

3

3

2028

0

2,3

2,3

2,3

2032

0

3

3

3

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3

3

Skupaj

Skupaj

3,5

3,5

2,9

2,9

5

5

11,4

11,4

22,5

22,5

23,9

23,9

46,4

46,4

57,8

57,8

7.1.4   
  Makrofinančna pomoč, EURATOM in espj v likvidaciji

Makrofinančna pomoč, EURATOM in espj v likvidaciji

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.4).

Makrofinančna pomoč

Euratom je pravni subjekt EU, ki ga zastopa Komisija. Državam članicam daje posojila za financiranje nacionalnih investicijskih projektov, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v jedrskih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu. Prav tako daje posojila državam nečlanicam za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti jedrskih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo. Za kritje teh posojil je bilo prejetih 387 milijonov EUR (leta 2012: 423 milijonov EUR) jamstev tretjih oseb.

Euratom

Posojila ESPJ zajemajo posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih finančnih sredstev (212 milijonov EUR) v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter tri dolžniške vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi in jih je izdala Evropska investicijska banka (EIB) kot nadomestilo za dolžnika, ki ni odplačeval dolga. Ti dolžniški vrednostni papirji se bodo do svoje končne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljali za kritje storitve najemanja posojil, povezanih z danimi posojili. Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi obračunanih obresti, povečani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo plačanih premij in stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti.

Posojila ESPJ

7.2   MEDVLADNI MEHANIZMI ZA FINANČNO STABILNOST ZUNAJ OKVIRA POGODBE EU

MEDVLADNI MEHANIZMI ZA FINANČNO STABILNOST ZUNAJ OKVIRA POGODBE EU

7.2.1   
  Evropski instrument za finančno stabilnost

Evropski instrument za finančno stabilnost

Evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF – „European Financial Stability Facility“) so vzpostavile države članice euroobmočja za zaščito finančne stabilnosti v Evropi z zagotavljanjem finančne pomoči državam članicam euroobmočja. EFSF je gospodarska družba s sedežem v Luksemburgu in je v lasti držav članic euroobmočja. Ne spada v okvir Pogodbe EU, zato ni organ EU ter je popolnoma ločen od zaključnega računa EU in ni konsolidiran v njem. Zanj ne jamči proračun EU. Posledično ne vpliva na zaključni račun EU, razen morebitnih v nadaljevanju opisanih prihodkov iz naslova sankcij. Z začetkom veljavnosti Evropskega mehanizma za stabilnost (glej spodaj) EFSF od 1. julija 2013 ni več zagotavljal novih posojil.

Za pogajanja o sektorskih pogojih, ki bodo veljali za finančno pomoč, in spremljanje njihovega izpolnjevanja je odgovorna Komisija. Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (15) omogoča, da se državam članicam, katerih valuta je euro, naložijo sankcije v obliki glob. Te globe, ki znašajo 0,2 % BDP države članice v predhodnem letu, se lahko uporabljajo v primerih, ko država članica ni sprejela ustreznih ukrepov za zmanjšanje čezmernega proračunskega primanjkljaja ali ko so bili statistični podatki izkrivljeni. Podobno Uredba (EU) št. 1174/2011 (16) o makroekonomskih neravnotežjih določa letno globo za državo članico euroobmočja v višini 0,1 % BDP v primerih, ko država članica ni sprejela zahtevanih korektivnih ukrepov ali ko je predložen nezadosten načrt korektivnih ukrepov. Uredba Sveta (EU) št. 1177/2011 (17) posodablja Uredbo (ES) št. 1467/97 (18) o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Tudi ta posodobljena uredba predvideva možnost odreditve glob državam članicam euroobmočja (v višini 0,2 % BDP, povečano za spremenljivi del). Vse tri uredbe določajo, da se vse globe, ki jih pobere Komisija, dodelijo EFSF ali njegovemu nasledniku. Globe bodo najprej nakazane v proračun EU in potem prenesene na EFSF. To bi pomenilo, da bi se taki zneski prikazali kot proračunski prihodki in kot proračunski odhodki ter tako ne bi vplivali na splošni proračunski rezultat. Prav tako ne bi vplivali na poslovni izid, kot je predstavljen v računovodskih izkazih EU.

15

16

17

18

7.2.2   
  Evropski mehanizem za stabilnost

Evropski mehanizem za stabilnost

Evropski svet je 17. decembra 2010 sklenil, da morajo države članice euroobmočja vzpostaviti trajni mehanizem za stabilnost: evropski mehanizem za stabilnost (EMS), medvladno organizacijo po mednarodnem javnem pravu zunaj Pogodbe EU. Pogodbo o EMS je 2. februarja 2012 podpisalo vseh 17 držav članic euroobmočja in mehanizem je začel delovati oktobra 2012. EMS je prevzel naloge EFSM in EFSF, s čimer je postal edini in stalni mehanizem za odzivanje na nove prošnje držav članic euroobmočja za finančno pomoč. Posledično EFSF in EFSM ne bosta več izvajala novih programov financiranja ali sklepala novih sporazumov o posojilih. Ustanovitev EMS tako ne vpliva na obstoječe obveznosti v okviru EFSM ali EFSF. Poudariti je treba tudi, da proračun EU ne bo jamčil za najeta posojila EMS. Ta mehanizem je samostojna pravna oseba in ga financirajo neposredno države članice euroobmočja, zato ni organ EU ter ne vpliva na zaključni račun ali na proračun EU razen morebitnih v nadaljevanju opisanih prihodkov iz naslova sankcij.

Kot je navedeno zgoraj, bodo globe, pobrane v skladu z uredbami (EU) št. 1173/2011, (EU) št. 1174/2011 in (EU) št. 1177/2011, nakazane v proračun EU in prenesene na EMS, ko EFSF ne bo več deloval. Poleg tega Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju, ki jo je podpisalo 25 držav članic (podpisala je nista Združeno kraljestvo in Češka) predvideva denarne kazni za vsako „pogodbenico“, če ta država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za odpravo kršitev merila primanjkljaja. Naložene kazni (ki ne smejo presegati 0,1 % BDP) bodo države članice euroobmočja morale plačati EMS (kar torej ne vpliva na realizacijo proračuna EU, tako kot pri EFSF zgoraj), države članice, ki niso v euroobmočju, pa v proračun EU – glej člen 8(2) Pogodbe. V tem drugem primeru bo znesek sankcij pomenil prihodek za proračun EU in bo kot tak prikazan v njenem zaključnem računu.

8.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru EFSM, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma ter ESPJ v likvidaciji; |
| --- | --- |

—

posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru EFSM, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma ter ESPJ v likvidaciji;

| — | zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, ter |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, ter

| — | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.

8.1   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

| (1) | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

(1)

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| (2) | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

(2)

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev plačil in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali neizpolnitev obveznosti.

Likvidnostno tveganje

8.2   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

EU izvaja posle dajanja in najemanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi Sveta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Praviloma se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila na splošno financirajo z vzajemnimi posli najemanja posojil („back-to-back operations“) in torej ni odprtih obrestnih ali valutnih pozicij. Vzajemnost se redno preverja.

Kar zadeva ESPJ v likvidaciji, Komisija upravlja likvidacijo njenih obveznosti in zanjo niso predvidena nobena nova posojila ali financiranje teh posojil. Novo najemanje posojil ESPJ je omejeno na refinanciranje za zmanjšanje stroškov sredstev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, se uporabljajo načela skrbnega upravljanja za omejitev finančnih tveganj.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (kakor je bila spremenjena z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2028/2004 (19) in (ES, Euratom) št. 105/2009 (20)) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

19

20

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer: izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.), njihovo upoštevanje pa se redno preverja. Poleg tega si Generalni direktorat za proračun in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve izmenjujeta informacije o obvladovanju tveganj in najboljših izpostavljenostih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen ustanovljen sklad BUFI. Glavna cilja tega sklada sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh oglobljenih subjektov s ponudbo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| (a) | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

(a)

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| (b) | se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju vsaj enak referenčnemu donosu sklada BUFI, zmanjšanemu za nastale stroške. |
| --- | --- |

(b)

se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju vsaj enak referenčnemu donosu sklada BUFI, zmanjšanemu za nastale stroške.

Naložbe so v bistvu omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah iz euroobmočja, agencijah za upravljanje državnega dolga iz euroobmočja, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah, ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale enote centralne ravni države in predstavljajo neposredno izpostavljenost enot centralne ravni držav euroobmočja, ali ki so jih izdale nadnacionalne institucije.

Za kritje preostalega tveganja, da sklad BUFI morda začasno ne bo dosegal zajamčenega donosa, se lahko določi rezerva v višini največ 2 % skupnega nominalnega zneska glob, ki se financira s prihodki od naložb sklada BUFI, ki presegajo zajamčeni donos. Ta rezerva družbi zagotavlja zajamčeni donos, če Sodišče Evropske unije razveljavi sklep o naložitvi globe.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, tudi v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil EU na področju konkurence (glej pojasnilo 2.9.1). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada (glej pojasnilo 2.4) so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 ter 9. novembra 2010. Jamstveni sklad posluje zgolj v EUR. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

8.3   VALUTNA TVEGANJA

VALUTNA TVEGANJA

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finančnega instrumenta Euratom daje posojila v USD, ki se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku USD („vzajemni“ posel). EU na datum bilance stanja ni bila izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z instrumentom Euratom. ESPJ v likvidaciji ima manjšo neto izpostavljenost valutnemu tveganju, ki ustreza vrednosti 1,33 milijona EUR in izhaja iz stanovanjskih posojil v protivrednosti 0,19 milijona EUR, ter saldov tekočih računov v protivrednosti 1,14 milijona EUR.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah kot v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z uredbo o virih lastnih sredstev. V eure se pretvorijo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v prej navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU kot v eurih ter v USD in CHF za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah kot v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah kot v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, ni nobenega valutnega tveganja.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Finančna sredstva Jamstvenega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni nobenega valutnega tveganja.

8.4   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Zaradi posojil s spremenljivo obrestno mero, ki so bila najeta v okviru makrofinančne pomoči in instrumenta Euratom, je izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Na datum bilance stanja ima EU 583 milijonov EUR danih posojil (v nominalni vrednosti) s spremenljivo obrestno mero (leta 2012: 697 milijonov EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih šest mesecev.

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

EU ima leta 2013 v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma tudi dana posojila s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 367 milijonov EUR (leta 2012: 271 milijonov EUR) ter s končno zapadlostjo od enega do petih let (55 milijonov EUR) in več kot pet let (312 milijonov EUR). Kar je še pomembneje, EU ima leta 2013 v okviru plačilnobilančnega finančnega instrumenta 11 danih posojil s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 11,4 milijarde EUR (leta 2012: 11,4 milijarde EUR) ter s končno zapadlostjo do enega leta (3 milijarde EUR), od enega do petih let (6,7 milijarde EUR) in več kot pet let (1,7 milijarde EUR). EU ima leta 2013 v okviru finančnega instrumenta EFSM 18 posojil s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 43,8 milijarde EUR (leta 2012: 43,8 milijarde EUR) ter s končno zapadlostjo od enega do petih let (14,2 milijarde EUR) in več kot pet let (29,6 milijarde EUR).

ESPJ v likvidaciji je zaradi narave svojih dejavnosti izpostavljena obrestnemu tveganju. Obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, se v glavnem izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji. Kar zadeva dejavnosti upravljanja sredstev, je v portfelju ESPJ 8 % obveznic s spremenljivo obrestno mero. Na datum bilance stanja so brezkuponske obveznice sestavljale približno 9 % portfelja obveznic.

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Za vse druge račune, odprte pri nacionalnih centralnih bankah, je donos odvisen od posebnih pogojev, ki jih ponuja posamezna banka; uporabljene obrestne mere so spremenljive in se prilagajajo nihanjem na trgu.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB za njene operacije glavnega refinanciranja. Zato ni nobenega tveganja, da bi se sredstva Komisije obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Depoziti in bančna jamstva niso izpostavljeni obrestnemu tveganju. Natečene obresti depozitov odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. V portfelju sklada BUFI ni obveznic s spremenljivo obrestno mero. Parameter občutljivosti obrestne mere, trajanje portfelja, zelo tesno sledi trajanju indeksa BUFI. Zato se vsi negativni učinki na vrednotenje sredstev ustrezno odrazijo tudi na strani obveznosti BUFI. Tako ostaja samo zelo majhna izpostavljenost obrestnemu tveganju v primeru, da bi takšni negativni učinki v obdobju zapadlosti globe povzročili, da bi bil splošni indeks negativen.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V okviru Jamstvenega sklada izdani dolžniški vrednostni papirji s spremenljivo obrestno mero so izpostavljeni nestanovitnosti obrestne mere, medtem ko so dolžniški vrednostni papirji s fiksno obrestno mero izpostavljeni tveganju glede njihove poštene vrednosti. Na datum bilance stanja so predstavljale obveznice s fiksno obrestno mero približno 58 % naložbenega portfelja (leta 2012: 67 %).

8.5   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU. V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,23 % BND držav članic in leta 2013 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 1,06 %. To pomeni, da je bilo na dan 31. decembra 2013 na razpolago 0,17 % za kritje teh jamstev. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je bil ustanovljen leta 1994, da bi pokrival tveganja neplačevanja, povezana z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj EU. V vsakem primeru se izpostavljenost kreditnemu tveganju ublaži z možnostjo črpanja z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah in prekoračitve stanja na teh računih, če dolžnik ne bi zmogel v celoti vrniti dolgovanih zneskov. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od držav članic, da izpolni pravno obveznost EU do svojih posojilodajalcev.

Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako lahko poslovna enota posluje le z upravičenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Izpostavljenost ESPJ kreditnemu tveganju se obvladuje z redno analizo sposobnosti posojilojemalcev, da izpolnjujejo obveznosti glede plačevanja obresti in odplačevanja glavnice. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje tudi s pridobitvijo varščin ter državnih jamstev, jamstev podjetij in osebnih jamstev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Poslovna enota lahko posluje le z upravičenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je stanje depozitov čez noč na teh računih stalno nizko (na splošno med 5 milijoni EUR in 40 milijoni EUR, porazdeljenimi med več kot 20 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega stanja zakladnice, ki je leta 2013 nihalo med 100 milijoni EUR in 44 milijardami EUR, ter skupnega zneska plačil, izvršenih leta 2013, ki je presegal 148,3 milijarde EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja; |
| --- | --- |

—

vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja;

| — | kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo vsaj enkrat na mesec, lahko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja in dnevni pregledi ocen poslovnih bank, ki so se izvajali v letu 2013, |
| --- | --- |

—

kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo vsaj enkrat na mesec, lahko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja in dnevni pregledi ocen poslovnih bank, ki so se izvajali v letu 2013,

| — | v delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi; |
| --- | --- |

—

v delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi;

| — | Komercialne banke, ki lahko sprejemajo nezavarovane vezane vloge od ESPJ, morajo imeti minimalno kratkoročno bonitetno oceno Moody’s P-1 ali njej enakovredno (S&P A-1 ali Fitch F1). V primerih, ko banka prejemnica Komisiji zagotavlja zadostno zavarovanje (tripartitne zavarovane vloge), se minimalna kratkoročna bonitetna ocena zniža na Moody’s P-2 ali njej enakovredno (S&P A-2 ali Fitch F2). |
| --- | --- |

—

Komercialne banke, ki lahko sprejemajo nezavarovane vezane vloge od ESPJ, morajo imeti minimalno kratkoročno bonitetno oceno Moody’s P-1 ali njej enakovredno (S&P A-1 ali Fitch F1). V primerih, ko banka prejemnica Komisiji zagotavlja zadostno zavarovanje (tripartitne zavarovane vloge), se minimalna kratkoročna bonitetna ocena zniža na Moody’s P-2 ali njej enakovredno (S&P A-2 ali Fitch F2).

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob (denarna sredstva z omejitvami), se praviloma zahtevata minimalna dolgoročna kreditna bonitetna ocena A (Standard & Poor's) ali enakovredna ocena pri vseh treh glavnih bonitetnih agencijah in minimalna kratkoročna bonitetna ocena A-1 (S&P ali enakovredna ocena). Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki je različen glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Zaradi naložb začasno plačanih glob je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju, kar je tveganje, da nasprotna stranka ne bo mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Francije in Nemčije, ki predstavljata 61 % oz. 30 % skupne vrednosti portfelja.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, tudi v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil EU na področju konkurence (glej pojasnilo 2.9.1). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, je bila v letu 2012 pregledana, glede na trenutno finančno okolje v EU pa je bila opredeljena nova kombinacija zahtev v zvezi s kreditno bonitetno oceno in omejenih deležev na nasprotno stranko (sorazmernih z lastnimi sredstvi vsake nasprotne stranke). To Komisiji še naprej zagotavlja visoko kreditno kakovost. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V skladu s Sporazumom med EU in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse medbančne naložbe minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno. Na dan 31. decembra 2013 so bile pri takih nasprotnih strankah položene vezane vloge v višini 151 milijonov EUR (leta 2012: 242 milijonov EUR).

8.6   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 (21) predviden postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EFSM je v Uredbi (EU) št. 407/2010 predviden podoben postopek.

21

Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti ESPJ v likvidaciji, upravlja Komisija likvidnostne zahteve na podlagi napovedi izplačil, ki jo pridobi na podlagi posvetovanj s pristojnimi službami Komisije.

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvrševanje vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Poleg tega so v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000 (uredba o lastnih sredstvih) prispevki držav članic, povezani s proračunom (ali spremembami proračuna), odobrenim po 16. dnevu meseca (N), na voljo šele v mesecu N+2, medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj. Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi sezonskosti odhodkov in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil čez leto. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad mora ohranjati najmanj 100 milijonov EUR v portfelju z zapadlostjo manj kot 12 mesecev in ta sredstva se naložijo v denarne instrumente. Te naložbe, vključno z gotovino, so na dan 31. decembra 2013 skupaj znašale 152 milijonov EUR. Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti sklada obsega denarne instrumente, obveznice s fiksno obrestno mero s preostalo zapadlostjo do največ enega leta in obveznice s spremenljivo obrestno mero. Na dan 31. decembra 2013 je bil ta delež 59-odstoten.

9.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

9.1   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

9.2   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

Kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije

Kategorija 1:

Kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije

Kategorija 2:

Kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 3:

Kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča

Kategorija 4:

Kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

Kategorija 5:

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| (EUR) |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 25  352 | 22  964 – | 18  371 – | 19  840 – | 11  681 – |
| | | 23  882 | 20  667 | 21  126 | 18  371 |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 | 2 % +  170,52 |
| Otroški dodatek | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Dodatek za šolanje ali | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 554,17—607,71 | ni relevantno | ni relevantno |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1  418,07 | 911,38 | 554,17—607,71 | ni relevantno | ni relevantno |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (22) | da | da | da | da | da |
| V % plače (22) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 50  703,52 | 45  927,10 – | 36  741,68 – | 39  681,02 – | povrnjeno |
| | | 47  764,18 | 41  334,40 | 42  252,94 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 25  352 | 22  964 | 18  371 – | 19  840 – | povrnjeno |
| | | – 23  882 | 20  667 | 21  126 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (23) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | neobvezno |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (v % plače) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 11,3 % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 9 | 93 | 28 | 111 |

(EUR)

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

25  352

22  964 –

18  371 –

19  840 –

11  681 –

23  882

20  667

21  126

18  371

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

2 % +  170,52

Otroški dodatek

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Dodatek za predšolsko izobraževanje

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Dodatek za šolanje ali

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

554,17—607,71

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1  418,07

911,38

554,17—607,71

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (22)

22

da

da

da

da

da

V % plače (22)

22

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

50  703,52

45  927,10 –

36  741,68 –

39  681,02 –

povrnjeno

47  764,18

41  334,40

42  252,94

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

25  352

22  964

18  371 –

19  840 –

povrnjeno

– 23  882

20  667

21  126

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (23)

23

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

neobvezno

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Zdravstveno zavarovanje (v % plače)

Zdravstveno zavarovanje (v % plače)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

11,3 %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

9

9

93

93

28

28

111

111

10.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do datuma pošiljanja tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v predstavljenih informacijah.

11.   OBSEG KONSOLIDACIJE

11.1   SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski svet

Evropska komisija

Odbor regij

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropsko računsko sodišče

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1   Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

2.2   
  Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Nadzorni organ za evropski GNSS

Evropska agencija za kemikalije

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Eurojust

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropska agencija za okolje.

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Evropski bančni organ

Evropski azilni podporni urad

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

EU-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice) (24)

24

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Evropska policijska akademija (CEPOL)

Evropski policijski urad (Europol)

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Prevajalski center za organe Evropske unije

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

B.   SKUPNA PODJETJA (5)

SKUPNA PODJETJA (5)

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Skupno podjetje SESAR

Skupno podjetje za GCV

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Skupno podjetje IMI

C.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (4)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (4)

Evropski investicijski sklad

Skupno podjetje Čisto nebo

Skupno podjetje Artemis

Skupno podjetje ENIAC

11.2   SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

Čeprav EU upravlja sredstva spodaj omenjenih subjektov, ti ne izpolnjujejo pogojev za konsolidacijo in zato niso vključeni v zaključni račun EU.

11.2.1   
  Evropski razvojni sklad

Evropski razvojni sklad

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene le afriškim državam, s katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi.

ERS se ne financira iz proračuna EU, ampak z neposrednimi prispevki držav članic, ki temeljijo na notranjem sporazumu predstavnikov držav članic, ki zasedajo v Svetu. Sredstva ERS upravljata Komisija in EIB. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu.

ERS ureja posebna finančna uredba (UL L 78, 19.3.2008), ki predvideva predložitev posebnih računovodskih izkazov, ločeno od računovodskih izkazov EU. Zunanji nadzor nad zaključnim računom in upravljanjem sredstev ERS izvajata Računsko sodišče in Evropski parlament. V informativne namene sta spodaj prikazani bilanca stanja in izkaz finančnega uspeha 8., 9. in 10. ERS:

BILANCA STANJA – 8., 9. IN 10. ERS

BILANCA STANJA – 8., 9. IN 10. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2012 |
| Dolgoročna sredstva | 424 | 438 |
| Kratkoročna sredstva | 2  129 | 2  094 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 2  553 | 2  532 |
| Nekratkoročne obveznosti | (25) | (40) |
| Kratkoročne obveznosti | (1  214) | (1  057) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (1  239) | (1  097) |
| ČISTA SREDSTVA | 1  313 | 1  435 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Vpoklicani kapital Sklada | 32  529 | 29  579 |
| Druge rezerve | 2  252 | 2  252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (30  396) | (27  374) |
| Poslovni izid v zadevnem letu | (3  072) | (3  023) |
| ČISTA SREDSTVA | 1  313 | 1  435 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2013

31. 12. 2012

Dolgoročna sredstva

424

438

Kratkoročna sredstva

2  129

2  094

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

2  553

2  553

2  532

2  532

Nekratkoročne obveznosti

(25)

(40)

Kratkoročne obveznosti

(1  214)

(1  057)

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(1  239)

(1  239)

(1  097)

(1  097)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1  313

1  313

1  435

1  435

SREDSTVA IN REZERVE

Vpoklicani kapital Sklada

32  529

29  579

Druge rezerve

2  252

2  252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(30  396)

(27  374)

Poslovni izid v zadevnem letu

(3  072)

(3  023)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1  313

1  313

1  435

1  435

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA – 8., 9. IN 10. ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA – 8., 9. IN 10. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Prihodki iz poslovanja | 123 | 124 |
| Odhodki iz poslovanja | (3  027) | (3  017) |
| Upravni odhodki | (167) | (107) |
| PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA | (3  072) | (3  001) |
| Finančne dejavnosti | 0 | (22) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (3  072) | (3  023) |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Prihodki iz poslovanja

123

124

Odhodki iz poslovanja

(3  027)

(3  017)

Upravni odhodki

(167)

(107)

PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA

PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA

(3  072)

(3  072)

(3  001)

(3  001)

Finančne dejavnosti

0

(22)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3  072)

(3  072)

(3  023)

(3  023)

11.2.2   
  Sistem zdravstvenega zavarovanja

Sistem zdravstvenega zavarovanja

Sistem zdravstvenega zavarovanja je sistem, ki zagotavlja zdravstveno zavarovanje za osebje različnih organov EU. Sredstva tega sistema so lastno premoženje sistema in jih ne nadzoruje EU, čeprav finančna sredstva sistema upravlja Komisija. Sistem se financira s prispevki članov sistema (osebje) in delodajalcev (institucije/agencije/organi). Vsi presežki ostanejo znotraj sistema.

Sistem sestavljajo štirje ločeni sistemi – glavni sistem, v katerega je vključeno osebje institucij in agencij Evropske unije, ter trije manjši sistemi, v katere je vključeno osebje Evropske univerze v Firencah, osebje evropskih šol in osebje zunaj EU, kot je na primer osebje v delegacijah EU. Na dan 31. decembra 2013 so skupna sredstva sistema skupaj znašala 291 milijonov EUR (leta 2012: 296 milijonov EUR).

11.2.3   
  Jamstveni sklad za udeležence

Jamstveni sklad za udeležence

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence – taki zneski predhodnega financiranja, plačani leta 2013, so znašali skupno 4,5 milijarde EUR (leta 2012: 4 milijarde EUR). Ta sklad je od Komisije ločen subjekt in ni konsolidiran v tem zaključnem računu.

Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje finančnih tveganj, ki so jim izpostavljeni EU in udeleženci pri izvajanju posrednih ukrepov 7. OP, saj njegov kapital in obresti pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v obliki nepovratnih sredstev prispevajo 5 % skupnega prispevka EU h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence za čas trajanja ukrepa. Udeleženci so kot taki lastniki Jamstvenega sklada za udeležence, EU (ki jo zastopa Komisija) pa deluje kot njihova pooblaščenka. Ob koncu posrednega ukrepa se udeležencem v celoti povrne njihov prispevek h kapitalu, razen kadar Jamstveni sklad za udeležence ustvari izgubo zaradi upravičencev, ki ne izpolnjujejo obveznosti – v tem primeru se udeležencem povrne najmanj 80 % njihovega prispevka. Jamstveni sklad za udeležence torej jamči za finančne interese EU in tudi udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so na dan 31. decembra 2013 znašala skupaj 1  658 milijonov EUR (leta 2012: 1  452 milijonov EUR). Sredstva tega sklada so lastno premoženje sklada in jih ne nadzoruje EU, finančna sredstva sklada pa upravlja EIB.

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (25)

25

KAZALO

KAZALO

PRORAČUNSKA STRUKTURA IN NAČELA

PRORAČUNSKA STRUKTURA IN NAČELA

| 1. | REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA EU |
| --- | --- |

1.

REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA EU

| 1.1 | PRORAČUNSKI REZULTAT EU |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV |
| --- | --- |

1.3

| 2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU |
| --- | --- |

2.

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

| 2.1 | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV |
| --- | --- |

2.1

| 3. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU |
| --- | --- |

3.

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

| 3.1 | RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO PODROČJIH |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO PODROČJIH |
| --- | --- |

3.10

| 4. | INSTITUCIJE IN AGENCIJE |
| --- | --- |

4.

INSTITUCIJE IN AGENCIJE

| 4.1 | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI |
| --- | --- |

4.5

PRORAČUNSKA STRUKTURA IN NAČELA

PRORAČUNSKA STRUKTURA IN NAČELA

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo in njenimi pravili uporabe. Splošni proračun, glavni instrument finančne politike Unije, je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije.

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Namenjena so predvsem kritju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

Struktura proračuna

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt; |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt;

odobritve za prevzem obveznosti

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil:

Izvor odobritev

Izvor odobritev

Glavni vir odobritev je proračun Unije za tekoče leto. Vendar iz določb finančne uredbe izhajajo tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih proračunskih let ali iz zunanjih virov:

| — | prvotne proračunske odobritve, sprejete za tekoče leto, se lahko dopolnijo s prerazporeditvami med proračunskimi vrsticami ter s spremembami proračuna. |
| --- | --- |

—

prvotne proračunske odobritve, sprejete za tekoče leto, se lahko dopolnijo s prerazporeditvami med proračunskimi vrsticami ter s spremembami proračuna.

prvotne proračunske odobritve

| — | tekoči proračun prav tako dopolnjujejo odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve. To so:






  (i) | nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto; |
| --- | --- | --- |

—

tekoči proračun prav tako dopolnjujejo odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve. To so:

odobritve, prenesene iz prejšnjega leta

(i)

nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto;

| (ii) | odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij v enem od naslednjih primerov: če so bile pripravljalne faze končane ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno, ter |
| --- | --- |

(ii)

odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij v enem od naslednjih primerov: če so bile pripravljalne faze končane ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno, ter

| (iii) | odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa. |
| --- | --- |

(iii)

odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa.

| — | namenski prejemki, ki jih sestavljajo:






  (i) | povračila, katerih zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki, in se lahko prenesejo brez omejitev; |
| --- | --- | --- |

—

namenski prejemki, ki jih sestavljajo:

namenski prejemki

(i)

povračila, katerih zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki, in se lahko prenesejo brez omejitev;

| (ii) | odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu EU. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu EU. Te vrstice se povečajo za znesek prispevka Efte. Neporabljene odobritve se ob koncu leta razveljavijo in se vrnejo državam EGP; |
| --- | --- |

(ii)

odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu EU. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu EU. Te vrstice se povečajo za znesek prispevka Efte. Neporabljene odobritve se ob koncu leta razveljavijo in se vrnejo državam EGP;

| (iii) | prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so z EU sklenile sporazume, v katerih so vključeni finančni prispevki za dejavnosti EU. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev; |
| --- | --- |

(iii)

prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so z EU sklenile sporazume, v katerih so vključeni finančni prispevki za dejavnosti EU. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev;

| (iv) | delo za tretje osebe: raziskovalna središča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe. Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev ter |
| --- | --- |

(iv)

delo za tretje osebe: raziskovalna središča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe. Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev ter

| (v) | odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva EU, ki so jih upravičenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev. |
| --- | --- |

(v)

odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva EU, ki so jih upravičenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev.

Sestava razpoložljivih odobritev

Sestava razpoložljivih odobritev

| — | Prvotni proračun = odobritve, izglasovane decembra leta N–1; |
| --- | --- |

—

Prvotni proračun = odobritve, izglasovane decembra leta N–1;

| — | končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve + dodatne odobritve; |
| --- | --- |

—

končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve + dodatne odobritve;

| — | dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve po sprostitvi prevzetih obveznosti. |
| --- | --- |

—

dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve po sprostitvi prevzetih obveznosti.

Izračun proračunskega rezultata

Izračun proračunskega rezultata

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N–1 in 15. oktobrom leta N, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N+1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme odločba o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto, ter |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto, ter

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

| — | Tako dobljenemu znesku se prištejeta ali se od njega odštejeta:






  — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, ter |
| --- | --- | --- |

—

Tako dobljenemu znesku se prištejeta ali se od njega odštejeta:

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, ter

| — | saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom. |
| --- | --- |

—

saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene k dodatnim odobritvam za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2013 in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2012. Odobritve plačil za ponovno uporabo in ponovno razpoložljive odobritve po vračilu predplačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa. Prav tako je vključeno zmanjšanje odobritev iz namenskih prejemkov, prenesenih v naslednje leto, v primerjavi z letom 2012.

1.   REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA EU

1.1   PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 1 49  504 | 1 39  541 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (1 47  567) | (1 37  738) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (1  329) | (936) |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | 437 | 92 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | (42) | 60 |
| Proračunski rezultat
   (26) | 1  002 | 1  019 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

Prihodki za zadevno proračunsko leto

1 49  504

1 39  541

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(1 47  567)

(1 37  738)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1  329)

(936)

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

437

92

Tečajne razlike za zadevno leto

(42)

60

Proračunski rezultat
   (26)

Proračunski rezultat

26

1  002

1  002

1  019

1  019

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno proračunsko leto.

1.2   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (4  365) | (5  329) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (2  071) | (2  000) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 3  357 | 4  582 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (134) | (38) |
| Stroški | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 3  216 | (1  544) |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (1  123) | (2  695) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (902) | 820 |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (1  528) | (4  666) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 1  538 | 4  768 |
| Gibanje rezervacij | 4  136 | 7  805 |
| Drugo | (1  028) | (670) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | (93) | (15) |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 1  002 | 1  019 |

(v milijonih EUR)

2013

2012

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(4  365)

(4  365)

(5  329)

(5  329)

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(2  071)

(2  000)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

3  357

4  582

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(134)

(38)

Stroški

Stroški

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

3  216

(1  544)

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(1  123)

(2  695)

Čisti učinek predhodnega financiranja

(902)

820

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(1  528)

(4  666)

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

1  538

4  768

Gibanje rezervacij

4  136

7  805

Drugo

(1  028)

(670)

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

(93)

(93)

(15)

(15)

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

1  002

1  002

1  019

1  019

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti.

V letu 2013 so vnaprej plačani odhodki v zvezi z instrumenti finančnega inženiringa in shemami pomoči (glej 2.6.2 in 2.10.2) prvič vključeni v kategorijo „Čisti učinek predhodnega financiranja“. Enako so bili prerazvrščeni primerljivi zneski zgoraj.

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Čisti prehodno nezaračunani prihodki obsegajo v glavnem prehodno nezaračunane prihodke za kmetijske prelevmane, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

prehodno nezaračunani prihodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Medtem ko se vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

Čisti vnaprej vračunani odhodki

tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

učinek predhodnega financiranja

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

ki se prenesejo v naslednje leto

prenosov, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

Gibanje rezervacij

Drugi uskladitveni zneski

1.3   PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

1.3.1   
  Prihodki

Prihodki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun | Dejanski prihodki |
| 1. | Lastna sredstva | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  100 |
| | od tega carinske dajatve | 18  632 | 14  857 | 15  164 |
| | od tega DDV | 15  030 | 14  680 | 14  542 |
| | od tega BND | 97  503 | 1 10  823 | 1 10  032 |
| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 0 | 1  057 | 698 |
| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1  278 | 1  278 | 1  199 |
| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 54 | 54 | 611 |
| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | 60 | 3  898 |
| 7. | Zamudne obresti in globe | 123 | 1  642 | 2  973 |
| 8. | Najemanje in dajanje posojil | 4 | 4 | 2 |
| 9. | Razni prihodki | 30 | 30 | 24 |
| Skupaj | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 49  504 |

(v milijonih EUR)

Prvotni proračun

Končni proračun

Dejanski prihodki

1.

Lastna sredstva

1 31  288

1 40  326

1 40  100

od tega carinske dajatve

od tega carinske dajatve

18  632

14  857

15  164

od tega DDV

od tega DDV

15  030

14  680

14  542

od tega BND

od tega BND

97  503

1 10  823

1 10  032

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

1  057

698

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1  278

1  278

1  199

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

54

54

611

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

60

3  898

7.

Zamudne obresti in globe

123

1  642

2  973

8.

Najemanje in dajanje posojil

4

4

2

9.

Razni prihodki

30

30

24

Skupaj

Skupaj

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 49  504

1 49  504

1.3.2   
  Odhodki po razdelkih finančnega okvira

Odhodki po razdelkih finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (27) | Izvršena plačila |
| 1. | Trajnostna rast | 59  085 | 73  528 | 71  238 |
| | 1.1 | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

(v milijonih EUR)

Prvotni proračun

Končni proračun (27)

27

Izvršena plačila

1.

Trajnostna rast

59  085

73  528

71  238

1.1

Konkurenčnost za rast in zaposlovanje

11  886

16  290

14  307

| 1.2 | Kohezija za rast in zaposlovanje |
| --- | --- |

1.2

Kohezija za rast in zaposlovanje

47  199

57  238

56  931

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

57  484

60  404

59  524

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1  515

2  197

1  883

4.

EU kot globalni akter

6  323

7  200

7  055

5.

Uprava

8  430

10  056

8  693

6.

Nadomestila

0

75

75

Skupaj

Skupaj

1 32  837

1 32  837

1 53  461

1 53  461

1 48  469

1 48  469

1.3.3   
  Odhodki po področjih

Odhodki po področjih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (28) | Izvršena plačila |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 428 | 411 | 397 |
| 02 | Podjetništvo | 1  162 | 1  587 | 1  456 |
| 03 | Konkurenca | 92 | 107 | 93 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 10  429 | 14  286 | 14  107 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 56  344 | 59  234 | 58  339 |
| 06 | Mobilnost in promet | 984 | 1  120 | 1  059 |
| 07 | Okolje in podnebni ukrepi | 391 | 438 | 406 |
| 08 | Raziskave | 4  808 | 6  556 | 5  771 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  389 | 2  024 | 1  826 |
| 10 | Neposredne raziskave | 411 | 959 | 496 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 794 | 831 | 820 |
| 12 | Notranji trg | 103 | 127 | 116 |
| 13 | Regionalna politika | 37  434 | 43  960 | 43  494 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 112 | 140 | 129 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  373 | 3  301 | 3  052 |
| 16 | Komuniciranje | 253 | 273 | 252 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 593 | 622 | 599 |
| 18 | Notranje zadeve | 799 | 1  053 | 1  035 |
| 19 | Zunanji odnosi | 3  089 | 3  354 | 3  295 |
| 20 | Trgovina | 102 | 112 | 104 |
| 21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami | 1  207 | 1  377 | 1  345 |
| 22 | Širitev | 832 | 933 | 920 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 829 | 1  278 | 1  249 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 73 | 83 | 73 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 194 | 221 | 193 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  013 | 1  318 | 1  082 |
| 27 | Proračun | 67 | 146 | 135 |
| 28 | Revizija | 12 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 115 | 147 | 126 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  399 | 1  401 | 1  397 |
| 31 | Jezikovne službe | 397 | 506 | 436 |
| 32 | Energetika | 814 | 838 | 758 |
| 33 | Pravosodje | 184 | 208 | 195 |
| 40 | Rezerve | 80 | 0 | 0 |
| 90 | Druge institucije | 3  527 | 4  497 | 3  703 |
| Skupaj | 1 32  837 | 1 53  461 | 1 48  469 |

(v milijonih EUR)

Prvotni proračun

Končni proračun (28)

28

Izvršena plačila

01

Gospodarske in finančne zadeve

428

411

397

02

Podjetništvo

1  162

1  587

1  456

03

Konkurenca

92

107

93

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

10  429

14  286

14  107

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

56  344

59  234

58  339

06

Mobilnost in promet

984

1  120

1  059

07

Okolje in podnebni ukrepi

391

438

406

08

Raziskave

4  808

6  556

5  771

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  389

2  024

1  826

10

Neposredne raziskave

411

959

496

11

Pomorske zadeve in ribištvo

794

831

820

12

Notranji trg

103

127

116

13

Regionalna politika

37  434

43  960

43  494

14

Obdavčenje in carinska unija

112

140

129

15

Izobraževanje in kultura

2  373

3  301

3  052

16

Komuniciranje

253

273

252

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

593

622

599

18

Notranje zadeve

799

1  053

1  035

19

Zunanji odnosi

3  089

3  354

3  295

20

Trgovina

102

112

104

21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami

1  207

1  377

1  345

22

Širitev

832

933

920

23

Humanitarna pomoč

829

1  278

1  249

24

Boj proti goljufijam

73

83

73

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

221

193

26

Upravna služba Komisije

1  013

1  318

1  082

27

Proračun

67

146

135

28

Revizija

12

13

12

29

Statistika

115

147

126

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  399

1  401

1  397

31

Jezikovne službe

397

506

436

32

Energetika

814

838

758

33

Pravosodje

184

208

195

40

Rezerve

80

0

0

90

Druge institucije

3  527

4  497

3  703

Skupaj

Skupaj

1 32  837

1 32  837

1 53  461

1 53  461

1 48  469

1 48  469

1.3.4   
  Obveznosti po razdelkih finančnega okvira

Obveznosti po razdelkih finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (29) | Obveznosti |
| 1. | Trajnostna rast | 70  630 | 75  054 | 72  682 |
| | 1.1 | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

(v milijonih EUR)

Prvotni proračun

Končni proračun (29)

29

Obveznosti

1.

Trajnostna rast

70  630

75  054

72  682

1.1

Konkurenčnost za rast in zaposlovanje

16  121

19  191

17  723

| 1.2 | Kohezija za rast in zaposlovanje |
| --- | --- |

1.2

Kohezija za rast in zaposlovanje

54  509

55  863

54  959

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

60  149

62  540

61  463

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2  106

2  846

2  777

4.

EU kot globalni akter

9  583

10  015

9  793

5.

Uprava

8  430

9  281

8  870

6.

Nadomestila

0

75

75

Skupaj

Skupaj

1 50  898

1 50  898

1 59  810

1 59  810

1 55  659

1 55  659

1.3.5   
  Obveznosti po področjih

Obveznosti po področjih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni proračun | Končni proračun (30) | Obveznosti |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 556 | 527 | 517 |
| 02 | Podjetništvo | 1  154 | 1  269 | 1  241 |
| 03 | Konkurenca | 92 | 99 | 94 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 12  004 | 12  823 | 12  131 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 58  852 | 61  226 | 60  167 |
| 06 | Mobilnost in promet | 1  741 | 1  843 | 1  807 |
| 07 | Okolje in podnebni ukrepi | 498 | 518 | 506 |
| 08 | Raziskave | 6  878 | 8  130 | 7  915 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  805 | 2  131 | 2  085 |
| 10 | Neposredne raziskave | 424 | 1  000 | 518 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1  024 | 1  043 | 997 |
| 12 | Notranji trg | 106 | 123 | 117 |
| 13 | Regionalna politika | 43  389 | 44  464 | 44  170 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 145 | 151 | 147 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  813 | 3  433 | 3  303 |
| 16 | Komuniciranje | 266 | 275 | 269 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 634 | 648 | 635 |
| 18 | Notranje zadeve | 1  296 | 1  444 | 1  420 |
| 19 | Zunanji odnosi | 5  001 | 5  088 | 5  023 |
| 20 | Trgovina | 107 | 111 | 108 |
| 21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami | 1  572 | 1  701 | 1  664 |
| 22 | Širitev | 1  062 | 1  152 | 1  147 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 917 | 1  360 | 1  339 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 79 | 79 | 79 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 193 | 205 | 194 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  030 | 1  184 | 1  119 |
| 27 | Proračun | 67 | 138 | 134 |
| 28 | Revizija | 12 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 134 | 144 | 134 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  399 | 1  401 | 1  397 |
| 31 | Jezikovne službe | 397 | 482 | 435 |
| 32 | Energetika | 738 | 818 | 782 |
| 33 | Pravosodje | 218 | 235 | 225 |
| 40 | Rezerve | 764 | 528 | 0 |
| 90 | Druge institucije | 3  527 | 4  023 | 3  830 |
| Skupaj | 1 50  898 | 1 59  810 | 1 55  659 |

(v milijonih EUR)

Prvotni proračun

Končni proračun (30)

30

Obveznosti

01

Gospodarske in finančne zadeve

556

527

517

02

Podjetništvo

1  154

1  269

1  241

03

Konkurenca

92

99

94

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

12  004

12  823

12  131

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58  852

61  226

60  167

06

Mobilnost in promet

1  741

1  843

1  807

07

Okolje in podnebni ukrepi

498

518

506

08

Raziskave

6  878

8  130

7  915

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  805

2  131

2  085

10

Neposredne raziskave

424

1  000

518

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1  024

1  043

997

12

Notranji trg

106

123

117

13

Regionalna politika

43  389

44  464

44  170

14

Obdavčenje in carinska unija

145

151

147

15

Izobraževanje in kultura

2  813

3  433

3  303

16

Komuniciranje

266

275

269

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

634

648

635

18

Notranje zadeve

1  296

1  444

1  420

19

Zunanji odnosi

5  001

5  088

5  023

20

Trgovina

107

111

108

21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami

1  572

1  701

1  664

22

Širitev

1  062

1  152

1  147

23

Humanitarna pomoč

917

1  360

1  339

24

Boj proti goljufijam

79

79

79

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

193

205

194

26

Upravna služba Komisije

1  030

1  184

1  119

27

Proračun

67

138

134

28

Revizija

12

13

12

29

Statistika

134

144

134

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  399

1  401

1  397

31

Jezikovne službe

397

482

435

32

Energetika

738

818

782

33

Pravosodje

218

235

225

40

Rezerve

764

528

0

90

Druge institucije

3  527

4  023

3  830

Skupaj

Skupaj

1 50  898

1 50  898

1 59  810

1 59  810

1 55  659

1 55  659

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 12. decembra 2012, so odobritve plačil znašale 1 32  837 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 1 31  288 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Prilagoditve lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Prihodki:

Prihodki:

Leta 2013 je bilo sprejetih devet sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb proračuna so končni prihodki v proračunu za leto 2013 skupaj znašali 1 44  451 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 1 40  326 milijonov EUR (torej 9  038 milijonov EUR več od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. Povečana potreba po financiranju odobritev plačil je bila pokrita predvsem iz vpoklica sredstev iz naslova BND, kar je bilo vneseno v spremembah proračuna št. 2/2013 in 8/2013.

Dopolnilno pismo k spremembi proračuna št. 6/2013 je vključevalo globe za podjetja v skupni višini 1  614 milijonov EUR, ki so bile znane v času priprave predloga spremembe proračuna št. 6/2013. Do 31. decembra 2013 so postale druge globe dokončne, in sicer bodisi, ker je bila sprejeta dokončna sodba ali ker se podjetja niso pritožila na nove sklepe o naložitvi globe.

Prihodki, prispevki in povračila v zvezi s sporazumi in programi Unije skupaj znašajo 3  888 milijonov EUR. Glavni zneski se nanašajo na EKJS in EKSRP (in zlasti na potrditve obračunov in nepravilnosti), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih ter druge prispevke in povračila za programe/dejavnosti Unije. Pomemben del tega zneska so namenski prihodki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov.

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so zbrana tradicionalna lastna sredstva skoraj popolnoma ustrezala napovedanim zneskom, in sicer zato, ker so bile proračunske ocene, ki so bile spremenjene v času, ko je bila pripravljena sprememba proračuna št. 6/2013 (zmanjšanje ocen za 1  871 milijonov EUR v skladu z novimi makroekonomskimi napovedmi iz pomladi 2013), ponovno spremenjene v dopolnilnem pismu k tej spremembi proračuna, da bi se upošteval dejanski ritem zbiranja. Zato so bile znova zmanjšane za 2  062 milijonov EUR.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Odhodki:

Odhodki:

Leto 2013 je bilo zadnje leto programskega obdobja 2007–2013. V prvotnem proračunu za vse institucije so bile določene odobritve za prevzem obveznosti v višini 1 50  898 milijonov EUR, kar je v primerjavi s končnim proračunom za leto 2012 za 1,7 % več. To je bilo v primerjavi s predlogom proračuna, ki ga je pripravila Komisija, zmanjšanje za 160 milijonov EUR, pri čemer je ostala razlika do zgornje meje večletnega finančnega okvira v višini 2,45 milijarde EUR.

Končne odobritve plačil so znašale 1 32  837 milijonov EUR, in sicer po zmanjšanju v predlogu proračuna za leto 2013 v višini 4,96 milijarde EUR. To je pomenilo zmanjšanje za 2,2 % v primerjavi s končnim proračunom za leto 2012. Prvotna raven odobritev plačil v letu 2013 je znašala 0,99 % BND Unije, pri čemer je ostala razlika v višini 11,24 milijarde EUR do zgornje meje finančnega okvira.

Kar zadeva obveznosti, so bile končne proračunske odobritve in s tem zastavljeni politični cilji v celoti izvršeni (99,7 % brez nesproščenih zneskov rezerve). Najopaznejše prilagoditve v obliki sprememb proračuna med letom so se nanašale na zneske, potrebne zaradi pristopa Hrvaške (655 milijonov EUR), uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije (415 milijonov EUR), po naravi nepredvidljive odhodke in dodatne obveznosti iz razdelka 1b za Francijo, Italijo in Španijo (150 milijonov EUR), ki izhajajo iz privolitve Evropskega sveta, da poveča njihove dodelitve iz strukturnih skladov. Skupaj je bilo izvršenih za 1 51  080 milijonov EUR odobritev, neporabljenih pa je ostalo 1  011 milijonov EUR. Po prenosu v leto 2014 znesek v višini 833 milijonov EUR zapade. Vendar pa se večina tega zneska nanaša na nesproščene rezerve: 464 milijonov EUR za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, 64 milijonov EUR za rezervo za nujno pomoč in 43 milijonov EUR iz rezerve za mednarodne sporazume o ribolovu.

Skupno povečanje prvotnih proračunsko določenih odobritev plačil, ki je bilo uvedeno s spremembami proračuna, je znašalo 11,6 milijarde EUR. Proračunski organ je zaradi močnega pritiska zahtevkov za plačila in še neporavnanih zahtevkov za plačila iz leta 2012 sprejel povečanje odobritev plačil v višini 11,2 milijarde EUR v dveh korakih (s spremembama proračuna št. 2/2013 in št. 8/2013). S tem se je raven odobritev plačil dvignila do zgornje meje finančnega okvira, kar je pripomoglo k zmanjšanju porasta neporavnanih obveznosti (RAL).

Potrebe po plačilih iz Solidarnostnega sklada Evropske unije so bile pokrite s 15 milijoni EUR dodatnih odobritev, dodeljenih s spremembo proračuna št. 5/2013, in s prerazporeditvijo 250 milijonov EUR s spremembo proračuna št. 9/2013 iz nekaterih proračunskih vrstic, ki jih je Komisija predlagala v okviru globalne prerazporeditve. Preostalih 150 milijonov EUR v plačilih je bilo vnesenih v proračun za leto 2014.

Skupaj je bilo izvršenih za 1 42  883 milijonov EUR odobritev plačil, določenih v končnem proračunu, kar je 98,9 %. To je 8 milijard EUR več kot leta 2012, pa tudi 7 milijard EUR več kot je zgornja meja finančnega okvira za leto 2014. Kljub temu se je število neporavnanih zahtevkov za plačilo ob koncu leta še povečalo na 26,2 milijarde EUR. Ob upoštevanju prenosa odobritev plačil v leto 2014 zapade skupaj 238 milijonov EUR.

Več kot polovica odobritev Komisije, ki zapadejo, je posledica odločitve Sveta, da zavrne prenos odobritev v zvezi s prilagoditvijo plač. Pri odobritvah plačil, prenesenih iz leta 2012, je bil razveljavljen znesek v višini 97 milijonov EUR.

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2013, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira.

2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

2.1   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| Začetne | Končne | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Od upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna | |
| 1. | Lastna sredstva | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  102 | 45 | 1 40  147 | 1 40  097 | 3 | 1 40  100 | 99,84 % | 47 |
| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | 0 | 1  057 | 698 | 0 | 698 | 698 | 0 | 698 | 65,99 % | 0 |
| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih EU | 1  278 | 1  278 | 1  206 | 5 | 1  211 | 1  194 | 5 | 1  199 | 93,83 % | 12 |
| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 54 | 54 | 604 | 29 | 632 | 587 | 24 | 611 | 1  133,46 % | 21 |
| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti | 60 | 60 | 3  601 | 525 | 4  126 | 3  500 | 398 | 3  898 | 6  496,27 % | 228 |
| 7. | Zamudne obresti in globe | 123 | 1  642 | 2  631 | 10  774 | 13  406 | 634 | 2  338 | 2  973 | 181,05 % | 10  433 |
| 8. | Najemanje in dajanje posojil | 4 | 4 | 35 | 222 | 257 | 2 | 0 | 2 | 49,77 % | 255 |
| 9. | Razni prihodki | 30 | 30 | 25 | 9 | 34 | 22 | 2 | 24 | 79,42 % | 10 |
| Skupaj | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 48  901 | 11  609 | 1 60  510 | 1 46  733 | 2  771 | 1 49  504 | 103,50 % | 11  006 |

(v milijonih EUR)

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Začetne

Končne

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Od upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

1.

Lastna sredstva

1 31  288

1 40  326

1 40  102

45

1 40  147

1 40  097

3

1 40  100

99,84 %

47

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

1  057

698

0

698

698

0

698

65,99 %

0

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih EU

1  278

1  278

1  206

5

1  211

1  194

5

1  199

93,83 %

12

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

54

54

604

29

632

587

24

611

1  133,46 %

21

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

60

60

3  601

525

4  126

3  500

398

3  898

6  496,27 %

228

7.

Zamudne obresti in globe

123

1  642

2  631

10  774

13  406

634

2  338

2  973

181,05 %

10  433

8.

Najemanje in dajanje posojil

4

4

35

222

257

2

0

2

49,77 %

255

9.

Razni prihodki

30

30

25

9

34

22

2

24

79,42 %

10

Skupaj

Skupaj

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 48  901

1 48  901

11  609

11  609

1 60  510

1 60  510

1 46  733

1 46  733

2  771

2  771

1 49  504

1 49  504

103,50 %

103,50 %

11  006

11  006

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Začetne | Končne | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Od upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna | |
| 11. | Prelevmani na sladkor | 123 | (35) | 202 | 0 | 202 | 202 | 0 | 202 | (582,66) % | 0 |
| 12. | Carine | 18  632 | 14  857 | 15  166 | 45 | 15  211 | 15  161 | 3 | 15  164 | 102,06 % | 47 |
| 13. | DDV | 15  030 | 14  680 | 14  542 | 0 | 14  542 | 14  542 | 0 | 14  542 | 99,06 % | 0 |
| 14. | BND | 97  503 | 1 10  823 | 1 10  032 | 0 | 1 10  032 | 1 10  032 | 0 | 1 10  032 | 99,29 % | 0 |
| 15. | Popravek proračunskih neravnovesij | 0 | 0 | 166 | 0 | 166 | 166 | 0 | 166 | 0,00 % | 0 |
| 16. | Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in S | 0 | 0 | (6) | 0 | (6) | (6) | 0 | (6) | 0,00 % | 0 |
| Skupaj | 1 31  288 | 1 40  326 | 1 40  102 | 45 | 1 40  147 | 1 40  097 | 3 | 1 40  100 | 99,84 % | 47 |

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Začetne

Končne

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Od upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

11.

Prelevmani na sladkor

123

(35)

202

0

202

202

0

202

(582,66) %

0

12.

Carine

18  632

14  857

15  166

45

15  211

15  161

3

15  164

102,06 %

47

13.

DDV

15  030

14  680

14  542

0

14  542

14  542

0

14  542

99,06 %

0

14.

BND

97  503

1 10  823

1 10  032

0

1 10  032

1 10  032

0

1 10  032

99,29 %

0

15.

Popravek proračunskih neravnovesij

0

0

166

0

166

166

0

166

0,00 %

0

16.

Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in S

0

0

(6)

0

(6)

(6)

0

(6)

0,00 %

0

Skupaj

Skupaj

1 31  288

1 31  288

1 40  326

1 40  326

1 40  102

1 40  102

45

45

1 40  147

1 40  147

1 40  097

1 40  097

3

3

1 40  100

1 40  100

99,84 %

99,84 %

47

47

Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki

Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki

| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Začetne | Končne | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Od upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna | |
| 30. | Presežek iz prejšnjega leta | 0 | 1  057 | 1  054 | 0 | 1  054 | 1  054 | 0 | 1  054 | 99,65 % | 0 |
| 31. | Saldi DDV | 0 | 0 | (522) | 0 | (522) | (522) | 0 | (522) | 0,00 % | 0 |
| 32. | Saldi BND | 0 | 0 | 162 | 0 | 162 | 162 | 0 | 162 | 0,00 % | 0 |
| 34. | Popravek za neudeležbo na področju PNZ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 |
| 35. | Popravek za Združeno kraljestvo – popravki | 0 | 0 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 4 | 0,00 % | 0 |
| Skupaj | 0 | 1  057 | 698 | 0 | 698 | 698 | 0 | 698 | 65,99 % | 0 |

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Začetne

Končne

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Od upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

30.

Presežek iz prejšnjega leta

0

1  057

1  054

0

1  054

1  054

0

1  054

99,65 %

0

31.

Saldi DDV

0

0

(522)

0

(522)

(522)

0

(522)

0,00 %

0

32.

Saldi BND

0

0

162

0

162

162

0

162

0,00 %

0

34.

Popravek za neudeležbo na področju PNZ

0

0

0

0

0

0

0

0

0,00 %

0

35.

Popravek za Združeno kraljestvo – popravki

0

0

4

0

4

4

0

4

0,00 %

0

Skupaj

Skupaj

0

0

1  057

1  057

698

698

0

0

698

698

698

698

0

0

698

698

65,99 %

65,99 %

0

0

2.1.1   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev. To je določeno v členu 311 Pogodbe o delovanju EU: „Brez vpliva na druge prihodke se proračun v celoti financira iz lastnih sredstev.“ Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev. Drugi prihodki pomenijo le manjši del vsega financiranja.

Lastna sredstva se delijo na naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva običajno pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva običajno pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV običajno pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV običajno pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND običajno pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND običajno pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 (31) o sistemu virov lastnih sredstev EU (SLS iz leta 2007).

31

2.1.2   
  Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva: vsi določeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Za posebne račune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poročilo, ki vključuje:

| — | saldo za izterjavo v preteklem četrtletju, |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo v preteklem četrtletju,

| — | ugotovljene upravičenosti v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

ugotovljene upravičenosti v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/razveljavitve) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/razveljavitve) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske (ki jih ni mogoče dati na razpolago v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000), |
| --- | --- |

—

odpisane zneske (ki jih ni mogoče dati na razpolago v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000),

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Tradicionalna lastna sredstva se morajo vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga določi država članica, najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru posebnega računa). Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Pogojne upravičenosti do lastnih sredstev se prilagodijo na osnovi verjetnosti, da bodo izterjane.

2.1.3   
  Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(b) SLS iz leta 2007. Enotna stopnja je določena na 0,30 %, razen za obdobje 2007–2013, v katerem je vpoklicna stopnja za Avstrijo določena na 0,225 %, za Nemčijo na 0,15 % ter za Nizozemsko in Švedsko na 0,10 %. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice.

Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic. Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; zneski se med zadevnim proračunskim letom posodobijo s spremembo proračuna.

Dejanski podatki o zneskih za osnove za DDV in BND so razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Komisija izračuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, dejansko plačanimi na podlagi (spremenjenih) napovedi. Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, Komisija vpokliče od držav članic do prvega delovnega dne v decembru leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Prej izračunani saldi se prilagodijo in razlika se vpokliče hkrati s saldi DDV in BND za prejšnje proračunsko leto.

Med kontrolami poročil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi točkami, ki bi lahko imele posledice na njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te točke se lahko na primer nanašajo na to, da ni sprejemljivih podatkov ali da je treba razviti ustrezno metodologijo. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

2.1.4   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Ta mehanizem zmanjšuje plačila iz lastnih sredstev Združenega kraljestva sorazmerno z njegovim tako imenovanim „proračunskim neravnovesjem“ in ustrezno poveča plačila iz lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984) in iz njegovega zasedanja izhajajoči Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen mehanizma je bil zmanjšati proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem plačil Združenega kraljestva EU. Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

2.1.5   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet z dne 15. in 16. decembra 2005 je sklenil, da se Nizozemski in Švedski odobri bruto znižanje njunih letnih prispevkov na osnovi BND v obdobju 2007–2013. Ta mehanizem nadomestil določa, da se Nizozemski odobri bruto letno znižanje prispevka na osnovi BND v višini 605 milijonov EUR, Švedski pa v višini 150 milijonov EUR, izraženih v cenah iz leta 2004.

3.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

3.1   RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razdelek finančnega okvira | Sprejete odobritve | Spremembe (prerazporeditve in SP) | Preneseno | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj | Sprejete odobritve | Spremembe (prerazporeditve in SP) | Preneseno | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Trajnostna rast | 70  630 | 620 | 28 | 3  777 | 3  805 | 75  054 | 59  085 | 10  037 | 157 | 4  250 | 4  407 | 73  528 |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 60  149 | (4) | 2 | 2  393 | 2  395 | 62  540 | 57  484 | 552 | 36 | 2  332 | 2  368 | 60  404 |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 2  106 | 507 | 0 | 233 | 233 | 2  846 | 1  515 | 450 | 9 | 224 | 232 | 2  197 |
| 4. | EU kot globalni akter | 9  583 | (4) | 2 | 433 | 435 | 10  015 | 6  323 | 500 | 30 | 346 | 377 | 7  200 |
| 5. | Uprava | 8  431 | 0 | 0 | 851 | 851 | 9  281 | 8  430 | (1) | 767 | 859 | 1  627 | 10  056 |
| 6. | Nadomestila | 0 | 75 | 0 | 0 | 0 | 75 | 0 | 75 | 0 | 0 | 0 | 75 |
| Skupaj | 1 50  898 | 1  193 | 31 | 7  687 | 7  719 | 1 59  810 | 1 32  837 | 11  614 | 999 | 8  011 | 9  010 | 1 53  461 |

(v milijonih EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razdelek finančnega okvira

Sprejete odobritve

Spremembe (prerazporeditve in SP)

Preneseno

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

Sprejete odobritve

Spremembe (prerazporeditve in SP)

Preneseno

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Trajnostna rast

70  630

620

28

3  777

3  805

75  054

59  085

10  037

157

4  250

4  407

73  528

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

60  149

(4)

2

2  393

2  395

62  540

57  484

552

36

2  332

2  368

60  404

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2  106

507

0

233

233

2  846

1  515

450

9

224

232

2  197

4.

EU kot globalni akter

9  583

(4)

2

433

435

10  015

6  323

500

30

346

377

7  200

5.

Uprava

8  431

0

0

851

851

9  281

8  430

(1)

767

859

1  627

10  056

6.

Nadomestila

0

75

0

0

0

75

0

75

0

0

0

75

Skupaj

Skupaj

1 50  898

1 50  898

1  193

1  193

31

31

7  687

7  687

7  719

7  719

1 59  810

1 59  810

1 32  837

1 32  837

11  614

11  614

999

999

8  011

8  011

9  010

9  010

1 53  461

1 53  461

3.2   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Sprejete odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | % | Iz proračunskih odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Trajnostna rast | 75  054 | 70  585 | 28 | 2  069 | 72  682 | 96,84 % | 1  708 | 169 | 1  877 | 2,50 % | 495 | 0 | 0 | 495 | 0,66 % |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 62  540 | 60  080 | 2 | 1  381 | 61  463 | 98,28 % | 1  012 | 1 | 1  013 | 1,62 % | 64 | 0 | 0 | 64 | 0,10 % |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 2  846 | 2  606 | 0 | 171 | 2  777 | 97,59 % | 62 | 2 | 64 | 2,26 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,15 % |
| 4. | EU kot globalni akter | 10  015 | 9  500 | 2 | 291 | 9  793 | 97,78 % | 142 | 6 | 149 | 1,48 % | 74 | 0 | 0 | 74 | 0,73 % |
| 5. | Uprava | 9  281 | 8  234 | 0 | 636 | 8  870 | 95,57 % | 215 | 0 | 215 | 2,32 % | 196 | 0 | 0 | 196 | 2,11 % |
| 6. | Nadomestila | 75 | 75 | 0 | 0 | 75 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,40 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,08 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,52 % |

(v milijonih EUR)

Razdelek finančnega okvira

Sprejete odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

%

Iz proračunskih odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Trajnostna rast

75  054

70  585

28

2  069

72  682

96,84 %

1  708

169

1  877

2,50 %

495

0

0

495

0,66 %

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

62  540

60  080

2

1  381

61  463

98,28 %

1  012

1

1  013

1,62 %

64

0

0

64

0,10 %

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2  846

2  606

0

171

2  777

97,59 %

62

2

64

2,26 %

4

0

0

4

0,15 %

4.

EU kot globalni akter

10  015

9  500

2

291

9  793

97,78 %

142

6

149

1,48 %

74

0

0

74

0,73 %

5.

Uprava

9  281

8  234

0

636

8  870

95,57 %

215

0

215

2,32 %

196

0

0

196

2,11 %

6.

Nadomestila

75

75

0

0

75

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,40 %

97,40 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,08 %

2,08 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,52 %

0,52 %

3.3   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Sprejete | odobritve plačil | Izvršena plačila | Prenesene odobritve |
| Odobritve, ki zapadejo | Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | % | Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj |
| % | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=
  15/1 |
| 1. | Trajnostna rast | 73  528 | 68  804 | 138 | 2  296 | 71  238 | 96,89 % | 135 | 165 | 1  954 | 2  254 | 3,06 % | 18 | 18 | 0 | 37 | 0,05 % |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 60  404 | 57  980 | 32 | 1  512 | 59  524 | 98,54 % | 34 | 2 | 820 | 856 | 1,42 % | 20 | 4 | 0 | 24 | 0,04 % |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 2  197 | 1  703 | 8 | 173 | 1  883 | 85,71 % | 9 | 251 | 51 | 311 | 14,15 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,15 % |
| 4. | EU kot globalni akter | 7  200 | 6  786 | 26 | 243 | 7  055 | 97,99 % | 34 | 1 | 103 | 138 | 1,92 % | 2 | 5 | 0 | 7 | 0,09 % |
| 5. | Uprava | 10  056 | 7  534 | 699 | 460 | 8  693 | 86,44 % | 699 | 0 | 399 | 1  098 | 10,92 % | 196 | 68 | 0 | 265 | 2,63 % |
| 6. | Nadomestila | 75 | 75 | 0 | 0 | 75 | 100,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| Skupaj | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,75 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,03 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,22 % |

(v milijonih EUR)

Razdelek finančnega okvira

Sprejete

odobritve plačil

Izvršena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

%

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=

15/1

1.

Trajnostna rast

73  528

68  804

138

2  296

71  238

96,89 %

135

165

1  954

2  254

3,06 %

18

18

0

37

0,05 %

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

60  404

57  980

32

1  512

59  524

98,54 %

34

2

820

856

1,42 %

20

4

0

24

0,04 %

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2  197

1  703

8

173

1  883

85,71 %

9

251

51

311

14,15 %

2

1

0

3

0,15 %

4.

EU kot globalni akter

7  200

6  786

26

243

7  055

97,99 %

34

1

103

138

1,92 %

2

5

0

7

0,09 %

5.

Uprava

10  056

7  534

699

460

8  693

86,44 %

699

0

399

1  098

10,92 %

196

68

0

265

2,63 %

6.

Nadomestila

75

75

0

0

75

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,75 %

96,75 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,03 %

3,03 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,22 %

0,22 %

3.4   GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 1. | Trajnostna rast | 1 66  271 | (1  019) | (63  822) | 1 01  430 | 72  682 | (7  416) | (3) | 65  263 | 1 66  693 |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 26  886 | (396) | (13  444) | 13  045 | 61  463 | (46  080) | 0 | 15  383 | 28  428 |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 2  316 | (133) | (628) | 1  555 | 2  777 | (1  255) | 0 | 1  522 | 3  077 |
| 4. | EU kot globalni akter | 21  429 | (852) | (5  002) | 15  575 | 9  793 | (2  053) | (2) | 7  738 | 23  313 |
| 5. | Uprava | 909 | (191) | (715) | 3 | 8  870 | (7  978) | 4 | 896 | 899 |
| 6. | Nadomestila | 0 | 0 | 0 | 0 | 75 | (75) | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 2 17  810 | (2  590) | (83  611) | 1 31  609 | 1 55  659 | (64  858) | (1) | 90  801 | 2 22  410 |

(v milijonih EUR)

Razdelek finančnega okvira

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

1.

Trajnostna rast

1 66  271

(1  019)

(63  822)

1 01  430

72  682

(7  416)

(3)

65  263

1 66  693

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

26  886

(396)

(13  444)

13  045

61  463

(46  080)

0

15  383

28  428

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2  316

(133)

(628)

1  555

2  777

(1  255)

0

1  522

3  077

4.

EU kot globalni akter

21  429

(852)

(5  002)

15  575

9  793

(2  053)

(2)

7  738

23  313

5.

Uprava

909

(191)

(715)

3

8  870

(7  978)

4

896

899

6.

Nadomestila

0

0

0

0

75

(75)

0

0

0

Skupaj

Skupaj

2 17  810

2 17  810

(2  590)

(2  590)

(83  611)

(83  611)

1 31  609

1 31  609

1 55  659

1 55  659

(64  858)

(64  858)

(1)

(1)

90  801

90  801

2 22  410

2 22  410

3.5   RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO RAZDELKIH FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | <2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |
| 1. | Trajnostna rast | 4  097 | 337 | 859 | 3  760 | 12  112 | 28  399 | 51  867 | 65  263 | 1 66  693 |
| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | 479 | 46 | 95 | 139 | 219 | 2  571 | 9  496 | 15  383 | 28  428 |
| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | 6 | 16 | 50 | 144 | 214 | 398 | 728 | 1  522 | 3  077 |
| 4. | EU kot globalni akter | 956 | 415 | 823 | 1  237 | 2  375 | 3  845 | 5  923 | 7  738 | 23  313 |
| 5. | Uprava | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 139 | 759 | 899 |
| Skupaj | 5  537 | 815 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  153 | 90  664 | 2 22  410 |

(v milijonih EUR)

Razdelek finančnega okvira

<2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

1.

Trajnostna rast

4  097

337

859

3  760

12  112

28  399

51  867

65  263

1 66  693

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

479

46

95

139

219

2  571

9  496

15  383

28  428

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

6

16

50

144

214

398

728

1  522

3  077

4.

EU kot globalni akter

956

415

823

1  237

2  375

3  845

5  923

7  738

23  313

5.

Uprava

0

0

0

0

0

1

139

759

899

Skupaj

Skupaj

5  537

5  537

815

815

1  827

1  827

5  280

5  280

14  920

14  920

35  214

35  214

68  153

68  153

90  664

90  664

2 22  410

2 22  410

3.6   RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Področje | Sprejete odobritve | Spremembe (prerazporeditve/SP) | Prenesene | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj | Sprejete odobritve | Spremembe (prerazporeditve/SP) | Prenesene | Namenski prejemki | Dodatne odobritve skupaj | Vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 556 | (60) | 0 | 31 | 31 | 527 | 428 | (52) | 6 | 29 | 35 | 411 |
| 02 | Podjetništvo | 1  154 | (16) | 0 | 131 | 131 | 1  269 | 1  162 | 214 | 19 | 192 | 211 | 1  587 |
| 03 | Konkurenca | 92 | 1 | 0 | 6 | 6 | 99 | 92 | 1 | 8 | 6 | 13 | 107 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 12  004 | 276 | 24 | 518 | 542 | 12  823 | 10  429 | 3  303 | 38 | 517 | 555 | 14  286 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 58  852 | (33) | 2 | 2  406 | 2  407 | 61  226 | 56  344 | 512 | 27 | 2  351 | 2  378 | 59  234 |
| 06 | Mobilnost in promet | 1  741 | 0 | 0 | 102 | 102 | 1  843 | 984 | 18 | 6 | 112 | 118 | 1  120 |
| 07 | Okolje in podnebje | 498 | (1) | 0 | 21 | 21 | 518 | 391 | 9 | 18 | 19 | 37 | 438 |
| 08 | Raziskave | 6  878 | (4) | 0 | 1  256 | 1  256 | 8  130 | 4  808 | 174 | 26 | 1  548 | 1  573 | 6  556 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  805 | 6 | | 320 | 321 | 2  131 | 1  389 | 167 | 14 | 454 | 468 | 2  024 |
| 10 | Neposredne raziskave | 424 | 0 | 0 | 576 | 576 | 1  000 | 411 | 8 | 48 | 491 | 539 | 959 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1  024 | 15 | 0 | 4 | 4 | 1  043 | 794 | 30 | 3 | 4 | 7 | 831 |
| 12 | Notranji trg | 106 | 0 | 0 | 16 | 16 | 123 | 103 | 2 | 6 | 17 | 22 | 127 |
| 13 | Regionalna politika | 43  389 | 780 | 3 | 292 | 295 | 44  464 | 37  434 | 6  222 | 12 | 292 | 304 | 43  960 |
| 14 | Obdavčitev in carinska unija | 145 | 1 | 0 | 6 | 6 | 151 | 112 | 16 | 7 | 5 | 12 | 140 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  813 | 15 | 0 | 604 | 604 | 3  433 | 2  373 | 254 | 13 | 661 | 674 | 3  301 |
| 16 | Komuniciranje | 266 | 1 | 0 | 8 | 8 | 275 | 253 | (2) | 14 | 8 | 23 | 273 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 634 | (14) | 0 | 28 | 28 | 648 | 593 | (5) | 11 | 23 | 34 | 622 |
| 18 | Notranje zadeve | 1  296 | 60 | 0 | 88 | 88 | 1  444 | 799 | 174 | 5 | 75 | 80 | 1  053 |
| 19 | Zunanji odnosi | 5  001 | (125) | 0 | 212 | 212 | 5  088 | 3  089 | 118 | 13 | 134 | 147 | 3  354 |
| 20 | Trgovina | 107 | 0 | | 3 | 4 | 111 | 102 | 2 | 4 | 3 | 7 | 112 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1  572 | 1 | 2 | 127 | 129 | 1  701 | 1  207 | 23 | 11 | 136 | 147 | 1  377 |
| 22 | Širitev | 1  062 | 54 | 0 | 35 | 35 | 1  152 | 832 | 76 | 8 | 17 | 25 | 933 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 917 | 411 | 0 | 32 | 32 | 1  360 | 829 | 410 | 7 | 32 | 39 | 1  278 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 79 | 0 | 0 | | | 79 | 73 | 0 | 10 | | 10 | 83 |
| 25 | Usklajevanje politike in pravno svetovanje | 193 | 0 | 0 | 11 | 11 | 205 | 194 | 0 | 16 | 11 | 27 | 221 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  030 | (2) | 0 | 156 | 156 | 1  184 | 1  013 | 14 | 133 | 158 | 290 | 1  318 |
| 27 | Proračun | 67 | 63 | 0 | 7 | 7 | 138 | 67 | 63 | 8 | 7 | 16 | 146 |
| 28 | Revizija | 12 | 0 | 0 | 1 | 1 | 13 | 12 | 0 | 1 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 134 | (1) | 0 | 11 | 11 | 144 | 115 | 7 | 6 | 19 | 24 | 147 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  399 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1  401 | 1  399 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1  401 |
| 31 | Jezikovne službe | 397 | 0 | 0 | 86 | 86 | 482 | 397 | 0 | 24 | 86 | 109 | 506 |
| 32 | Energetika | 738 | 1 | 0 | 80 | 80 | 818 | 814 | (70) | 6 | 88 | 93 | 838 |
| 33 | Pravosodje | 218 | 1 | 0 | 16 | 16 | 235 | 184 | 4 | 4 | 15 | 19 | 208 |
| 40 | Rezerve | 764 | (236) | 0 | 0 | 0 | 528 | 80 | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 90 | Druge institucije | 3  527 | 0 | 0 | 496 | 496 | 4  023 | 3  527 | 0 | 468 | 502 | 970 | 4  497 |
| Skupaj | 1 50  898 | 1  193 | 31 | 7  687 | 7  719 | 1 59  810 | 1 32  837 | 11  614 | 999 | 8  011 | 9  010 | 1 53  461 |

(v milijonih EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Področje

Sprejete odobritve

Spremembe (prerazporeditve/SP)

Prenesene

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

Sprejete odobritve

Spremembe (prerazporeditve/SP)

Prenesene

Namenski prejemki

Dodatne odobritve skupaj

Vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

Gospodarske in finančne zadeve

556

(60)

0

31

31

527

428

(52)

6

29

35

411

02

Podjetništvo

1  154

(16)

0

131

131

1  269

1  162

214

19

192

211

1  587

03

Konkurenca

92

1

0

6

6

99

92

1

8

6

13

107

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

12  004

276

24

518

542

12  823

10  429

3  303

38

517

555

14  286

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58  852

(33)

2

2  406

2  407

61  226

56  344

512

27

2  351

2  378

59  234

06

Mobilnost in promet

1  741

0

0

102

102

1  843

984

18

6

112

118

1  120

07

Okolje in podnebje

498

(1)

0

21

21

518

391

9

18

19

37

438

08

Raziskave

6  878

(4)

0

1  256

1  256

8  130

4  808

174

26

1  548

1  573

6  556

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  805

6

320

321

2  131

1  389

167

14

454

468

2  024

10

Neposredne raziskave

424

0

0

576

576

1  000

411

8

48

491

539

959

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1  024

15

0

4

4

1  043

794

30

3

4

7

831

12

Notranji trg

106

0

0

16

16

123

103

2

6

17

22

127

13

Regionalna politika

43  389

780

3

292

295

44  464

37  434

6  222

12

292

304

43  960

14

Obdavčitev in carinska unija

145

1

0

6

6

151

112

16

7

5

12

140

15

Izobraževanje in kultura

2  813

15

0

604

604

3  433

2  373

254

13

661

674

3  301

16

Komuniciranje

266

1

0

8

8

275

253

(2)

14

8

23

273

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

634

(14)

0

28

28

648

593

(5)

11

23

34

622

18

Notranje zadeve

1  296

60

0

88

88

1  444

799

174

5

75

80

1  053

19

Zunanji odnosi

5  001

(125)

0

212

212

5  088

3  089

118

13

134

147

3  354

20

Trgovina

107

0

3

4

111

102

2

4

3

7

112

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1  572

1

2

127

129

1  701

1  207

23

11

136

147

1  377

22

Širitev

1  062

54

0

35

35

1  152

832

76

8

17

25

933

23

Humanitarna pomoč

917

411

0

32

32

1  360

829

410

7

32

39

1  278

24

Boj proti goljufijam

79

0

0

79

73

0

10

10

83

25

Usklajevanje politike in pravno svetovanje

193

0

0

11

11

205

194

0

16

11

27

221

26

Upravna služba Komisije

1  030

(2)

0

156

156

1  184

1  013

14

133

158

290

1  318

27

Proračun

67

63

0

7

7

138

67

63

8

7

16

146

28

Revizija

12

0

0

1

1

13

12

0

1

1

1

13

29

Statistika

134

(1)

0

11

11

144

115

7

6

19

24

147

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  399

0

0

1

1

1  401

1  399

0

0

1

1

1  401

31

Jezikovne službe

397

0

0

86

86

482

397

0

24

86

109

506

32

Energetika

738

1

0

80

80

818

814

(70)

6

88

93

838

33

Pravosodje

218

1

0

16

16

235

184

4

4

15

19

208

40

Rezerve

764

(236)

0

0

0

528

80

(80)

0

0

0

0

90

Druge institucije

3  527

0

0

496

496

4  023

3  527

0

468

502

970

4  497

Skupaj

Skupaj

1 50  898

1 50  898

1  193

1  193

31

31

7  687

7  687

7  719

7  719

1 59  810

1 59  810

1 32  837

1 32  837

11  614

11  614

999

999

8  011

8  011

9  010

9  010

1 53  461

1 53  461

3.7   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Sprejete odobritve za
  prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi: sklep | Skupaj | % | Iz proračunskih odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 527 | 488 | 0 | 29 | 517 | 98,09 % | 2 | 0 | 2 | 0,44 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 1,47 % |
| 02 | Podjetništvo | 1  269 | 1  135 | 0 | 105 | 1  241 | 97,77 % | 26 | 0 | 26 | 2,03 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,19 % |
| 03 | Konkurenca | 99 | 91 | 0 | 3 | 94 | 94,88 % | 3 | 0 | 3 | 2,62 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,50 % |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 12  823 | 12  097 | 24 | 10 | 12  131 | 94,61 % | 509 | 168 | 677 | 5,28 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 0,11 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 61  226 | 58  797 | 2 | 1  368 | 60  167 | 98,27 % | 1  038 | 0 | 1  038 | 1,69 % | 21 | 0 | 0 | 21 | 0,03 % |
| 06 | Mobilnost in promet | 1  843 | 1  734 | 0 | 73 | 1  807 | 98,03 % | 30 | 0 | 30 | 1,61 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,36 % |
| 07 | Okolje in podnebje | 518 | 495 | 0 | 11 | 506 | 97,67 % | 10 | 0 | 10 | 1,88 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,45 % |
| 08 | Raziskave | 8  130 | 6  874 | 0 | 1  041 | 7  915 | 97,35 % | 215 | 0 | 215 | 2,64 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,01 % |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 2  131 | 1  810 | 0 | 276 | 2  085 | 97,84 % | 45 | 0 | 45 | 2,10 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,06 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 1  000 | 424 | 0 | 94 | 518 | 51,79 % | 482 | 0 | 482 | 48,21 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1  043 | 995 | 0 | 1 | 997 | 95,55 % | 2 | 0 | 2 | 0,20 % | 44 | 0 | 0 | 44 | 4,25 % |
| 12 | Notranji trg | 123 | 104 | 0 | 13 | 117 | 95,22 % | 4 | 0 | 4 | 3,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,69 % |
| 13 | Regionalna politika | 44  464 | 44  162 | 3 | 5 | 44  170 | 99,34 % | 287 | 0 | 287 | 0,65 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,02 % |
| 14 | Obdavčitev in carinska unija | 151 | 144 | 0 | 3 | 147 | 97,21 % | 3 | 0 | 3 | 1,81 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,97 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 3  433 | 2  826 | 0 | 477 | 3  303 | 96,20 % | 127 | 0 | 127 | 3,71 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,09 % |
| 16 | Komuniciranje | 275 | 264 | 0 | 5 | 269 | 98,10 % | 3 | 0 | 3 | 1,08 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,82 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 648 | 614 | 0 | 20 | 635 | 97,88 % | 8 | 1 | 9 | 1,35 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 0,77 % |
| 18 | Notranje zadeve | 1  444 | 1  352 | 0 | 68 | 1  420 | 98,31 % | 20 | 2 | 22 | 1,50 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 0,19 % |
| 19 | Zunanji odnosi | 5  088 | 4  869 | 0 | 153 | 5  023 | 98,71 % | 58 | 5 | 64 | 1,25 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,04 % |
| 20 | Trgovina | 111 | 105 | 0 | 2 | 108 | 96,66 % | 2 | 0 | 2 | 1,40 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,94 % |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1  701 | 1  564 | 2 | 99 | 1  664 | 97,82 % | 28 | 1 | 29 | 1,71 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 0,46 % |
| 22 | Širitev | 1  152 | 1  115 | 0 | 31 | 1  147 | 99,53 % | 4 | 0 | 4 | 0,35 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,13 % |
| 23 | Humanitarna pomoč | 1  360 | 1  326 | 0 | 12 | 1  339 | 98,42 % | 20 | 0 | 20 | 1,46 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,11 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 79 | 79 | 0 | 0 | 79 | 99,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,04 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,15 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 205 | 188 | 0 | 6 | 194 | 94,96 % | 5 | 0 | 5 | 2,45 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 2,59 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  184 | 1  028 | 0 | 91 | 1  119 | 94,50 % | 64 | 0 | 65 | 5,46 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,03 % |
| 27 | Proračun | 138 | 129 | 0 | 4 | 134 | 96,82 % | 3 | 0 | 3 | 2,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,95 % |
| 28 | Revizija | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 93,31 % | 0 | 0 | 1 | 4,03 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,66 % |
| 29 | Statistika | 144 | 126 | 0 | 8 | 134 | 93,14 % | 3 | 0 | 3 | 2,37 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,49 % |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  401 | 1  397 | 0 | 0 | 1  397 | 99,74 % | 1 | 0 | 1 | 0,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 31 | Jezikovne službe | 482 | 387 | 0 | 48 | 435 | 90,08 % | 38 | 0 | 38 | 7,84 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 2,08 % |
| 32 | Energetika | 818 | 734 | 0 | 48 | 782 | 95,66 % | 31 | 0 | 31 | 3,82 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 0,52 % |
| 33 | Pravosodje | 235 | 216 | 0 | 8 | 225 | 95,71 % | 8 | 0 | 8 | 3,23 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,06 % |
| 40 | Rezerve | 528 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 528 | 0 | 0 | 528 | 100,00 % |
| 90 | Druge institucije | 4  023 | 3  396 | 0 | 434 | 3  830 | 95,21 % | 62 | 0 | 62 | 1,53 % | 131 | 0 | 0 | 131 | 3,26 % |
| Skupaj | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,40 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,08 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,52 % |

(v milijonih EUR)

Področje

Sprejete odobritve za

prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi: sklep

Skupaj

%

Iz proračunskih odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

527

488

0

29

517

98,09 %

2

0

2

0,44 %

8

0

0

8

1,47 %

02

Podjetništvo

1  269

1  135

0

105

1  241

97,77 %

26

0

26

2,03 %

2

0

0

2

0,19 %

03

Konkurenca

99

91

0

3

94

94,88 %

3

0

3

2,62 %

2

0

0

2

2,50 %

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

12  823

12  097

24

10

12  131

94,61 %

509

168

677

5,28 %

14

0

0

14

0,11 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

61  226

58  797

2

1  368

60  167

98,27 %

1  038

0

1  038

1,69 %

21

0

0

21

0,03 %

06

Mobilnost in promet

1  843

1  734

0

73

1  807

98,03 %

30

0

30

1,61 %

7

0

0

7

0,36 %

07

Okolje in podnebje

518

495

0

11

506

97,67 %

10

0

10

1,88 %

2

0

0

2

0,45 %

08

Raziskave

8  130

6  874

0

1  041

7  915

97,35 %

215

0

215

2,64 %

0

0

0

0

0,01 %

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

2  131

1  810

0

276

2  085

97,84 %

45

0

45

2,10 %

1

0

0

1

0,06 %

10

Neposredne raziskave

1  000

424

0

94

518

51,79 %

482

0

482

48,21 %

0

0

0

0

0,00 %

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1  043

995

0

1

997

95,55 %

2

0

2

0,20 %

44

0

0

44

4,25 %

12

Notranji trg

123

104

0

13

117

95,22 %

4

0

4

3,10 %

2

0

0

2

1,69 %

13

Regionalna politika

44  464

44  162

3

5

44  170

99,34 %

287

0

287

0,65 %

7

0

0

7

0,02 %

14

Obdavčitev in carinska unija

151

144

0

3

147

97,21 %

3

0

3

1,81 %

1

0

0

1

0,97 %

15

Izobraževanje in kultura

3  433

2  826

0

477

3  303

96,20 %

127

0

127

3,71 %

3

0

0

3

0,09 %

16

Komuniciranje

275

264

0

5

269

98,10 %

3

0

3

1,08 %

2

0

0

2

0,82 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

648

614

0

20

635

97,88 %

8

1

9

1,35 %

5

0

0

5

0,77 %

18

Notranje zadeve

1  444

1  352

0

68

1  420

98,31 %

20

2

22

1,50 %

3

0

0

3

0,19 %

19

Zunanji odnosi

5  088

4  869

0

153

5  023

98,71 %

58

5

64

1,25 %

2

0

0

2

0,04 %

20

Trgovina

111

105

0

2

108

96,66 %

2

0

2

1,40 %

2

0

0

2

1,94 %

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1  701

1  564

2

99

1  664

97,82 %

28

1

29

1,71 %

8

0

0

8

0,46 %

22

Širitev

1  152

1  115

0

31

1  147

99,53 %

4

0

4

0,35 %

1

0

0

1

0,13 %

23

Humanitarna pomoč

1  360

1  326

0

12

1  339

98,42 %

20

0

20

1,46 %

2

0

0

2

0,11 %

24

Boj proti goljufijam

79

79

0

0

79

99,81 %

0

0

0

0,04 %

0

0

0

0

0,15 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

205

188

0

6

194

94,96 %

5

0

5

2,45 %

5

0

0

5

2,59 %

26

Upravna služba Komisije

1  184

1  028

0

91

1  119

94,50 %

64

0

65

5,46 %

0

0

0

0

0,03 %

27

Proračun

138

129

0

4

134

96,82 %

3

0

3

2,23 %

1

0

0

1

0,95 %

28

Revizija

13

11

0

0

12

93,31 %

0

0

1

4,03 %

0

0

0

0

2,66 %

29

Statistika

144

126

0

8

134

93,14 %

3

0

3

2,37 %

6

0

0

6

4,49 %

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  401

1  397

0

0

1  397

99,74 %

1

0

1

0,10 %

2

0

0

2

0,16 %

31

Jezikovne službe

482

387

0

48

435

90,08 %

38

0

38

7,84 %

10

0

0

10

2,08 %

32

Energetika

818

734

0

48

782

95,66 %

31

0

31

3,82 %

4

0

0

4

0,52 %

33

Pravosodje

235

216

0

8

225

95,71 %

8

0

8

3,23 %

2

0

0

2

1,06 %

40

Rezerve

528

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

528

0

0

528

100,00 %

90

Druge institucije

4  023

3  396

0

434

3  830

95,21 %

62

0

62

1,53 %

131

0

0

131

3,26 %

Skupaj

Skupaj

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,40 %

97,40 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,08 %

2,08 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,52 %

0,52 %

3.8   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL PO PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Sprejete
  odobritve
  plačil | Izvršena plačila | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | % | Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 411 | 366 | 6 | 26 | 397 | 96,68 % | 8 | 0 | 3 | 11 | 2,60 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,72 % |
| 02 | Podjetništvo | 1  587 | 1  359 | 17 | 80 | 1  456 | 91,76 % | 14 | 0 | 111 | 126 | 7,91 % | 3 | 2 | 0 | 5 | 0,33 % |
| 03 | Konkurenca | 107 | 84 | 7 | 2 | 93 | 87,19 % | 7 | 0 | 3 | 10 | 9,61 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,20 % |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 14  286 | 13  672 | 36 | 399 | 14  107 | 98,74 % | 14 | 36 | 117 | 168 | 1,18 % | 9 | 2 | 0 | 11 | 0,08 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 59  234 | 56  815 | 23 | 1  501 | 58  339 | 98,49 % | 21 | 0 | 850 | 871 | 1,47 % | 20 | 4 | 0 | 24 | 0,04 % |
| 06 | Mobilnost in promet | 1  120 | 990 | 5 | 64 | 1  059 | 94,58 % | 6 | 0 | 48 | 54 | 4,86 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 0,56 % |
| 07 | Okolje in podnebje | 438 | 377 | 17 | 12 | 406 | 92,71 % | 21 | 0 | 7 | 28 | 6,41 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,89 % |
| 08 | Raziskave | 6  556 | 4  958 | 23 | 790 | 5  771 | 88,02 % | 24 | 0 | 758 | 782 | 11,92 % | 0 | 3 | 0 | 3 | 0,05 % |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 2  024 | 1  539 | 13 | 273 | 1  826 | 90,21 % | 15 | 0 | 181 | 196 | 9,69 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,10 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 959 | 366 | 41 | 89 | 496 | 51,68 % | 54 | 0 | 402 | 456 | 47,57 % | 0 | 7 | 0 | 7 | 0,75 % |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 831 | 816 | 3 | 1 | 820 | 98,71 % | 3 | 1 | 2 | 7 | 0,87 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,42 % |
| 12 | Notranji trg | 127 | 97 | 5 | 13 | 116 | 90,79 % | 6 | 0 | 3 | 9 | 7,08 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,13 % |
| 13 | Regionalna politika | 43  960 | 43  262 | 10 | 222 | 43  494 | 98,94 % | 12 | 380 | 70 | 461 | 1,05 % | 2 | 2 | 0 | 4 | 0,01 % |
| 14 | Obdavčitev in carinska unija | 140 | 120 | 7 | 3 | 129 | 92,07 % | 7 | 0 | 3 | 9 | 6,71 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 1,22 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 3  301 | 2  614 | 12 | 426 | 3  052 | 92,45 % | 11 | 0 | 235 | 247 | 7,47 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,08 % |
| 16 | Komuniciranje | 273 | 234 | 14 | 5 | 252 | 92,32 % | 14 | 0 | 4 | 17 | 6,34 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 1,34 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 622 | 574 | 10 | 15 | 599 | 96,32 % | 12 | 0 | 8 | 19 | 3,09 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 0,59 % |
| 18 | Notranje zadeve | 1  053 | 966 | 5 | 64 | 1  035 | 98,33 % | 4 | 0 | 11 | 15 | 1,41 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 0,26 % |
| 19 | Zunanji odnosi | 3  354 | 3  189 | 11 | 94 | 3  295 | 98,23 % | 17 | 0 | 39 | 56 | 1,68 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 0,09 % |
| 20 | Trgovina | 112 | 99 | 4 | 2 | 104 | 93,10 % | 3 | 0 | 2 | 5 | 4,67 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,23 % |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 1  377 | 1  212 | 9 | 124 | 1  345 | 97,67 % | 11 | 0 | 12 | 24 | 1,71 % | 7 | 2 | 0 | 8 | 0,61 % |
| 22 | Širitev | 933 | 901 | 6 | 12 | 920 | 98,56 % | 5 | 0 | 5 | 10 | 1,07 % | 2 | 2 | 0 | 3 | 0,37 % |
| 23 | Humanitarna pomoč | 1  278 | 1  230 | 7 | 12 | 1  249 | 97,74 % | 8 | 0 | 20 | 28 | 2,17 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,09 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 83 | 65 | 8 | 0 | 73 | 87,45 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 10,39 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 2,16 % |
| 25 | Usklajevanje politike in pravno svetovanje | 221 | 175 | 13 | 5 | 193 | 87,38 % | 14 | 0 | 6 | 20 | 9,04 % | 5 | 3 | 0 | 8 | 3,57 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  318 | 894 | 125 | 64 | 1  082 | 82,08 % | 134 | 0 | 94 | 227 | 17,26 % | 1 | 8 | 0 | 9 | 0,67 % |
| 27 | Proračun | 146 | 124 | 8 | 3 | 135 | 91,97 % | 6 | 0 | 4 | 10 | 6,75 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 1,29 % |
| 28 | Revizija | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 89,13 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 8,05 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,82 % |
| 29 | Statistika | 147 | 115 | 5 | 7 | 126 | 85,55 % | 6 | 0 | 12 | 18 | 12,02 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,43 % |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  401 | 1  397 | 0 | 0 | 1  397 | 99,74 % | 0 | 0 | 1 | 1 | 0,10 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 0,16 % |
| 31 | Jezikovne službe | 506 | 371 | 22 | 44 | 436 | 86,22 % | 16 | 0 | 42 | 58 | 11,42 % | 10 | 2 | 0 | 12 | 2,36 % |
| 32 | Energetika | 838 | 734 | 5 | 20 | 758 | 90,53 % | 5 | 0 | 68 | 73 | 8,76 % | 5 | 1 | 0 | 6 | 0,71 % |
| 33 | Pravosodje | 208 | 183 | 3 | 9 | 195 | 93,62 % | 4 | 0 | 6 | 10 | 4,62 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 1,75 % |
| 40 | Rezerve | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |
| 90 | Druge institucije | 4  497 | 2  975 | 425 | 303 | 3  703 | 82,35 % | 421 | 0 | 199 | 620 | 13,79 % | 131 | 43 | 0 | 174 | 3,86 % |
| Skupaj | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,75 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,03 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,22 % |

(v milijonih EUR)

Področje

Sprejete

odobritve

plačil

Izvršena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

%

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

411

366

6

26

397

96,68 %

8

0

3

11

2,60 %

2

1

0

3

0,72 %

02

Podjetništvo

1  587

1  359

17

80

1  456

91,76 %

14

0

111

126

7,91 %

3

2

0

5

0,33 %

03

Konkurenca

107

84

7

2

93

87,19 %

7

0

3

10

9,61 %

2

1

0

3

3,20 %

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

14  286

13  672

36

399

14  107

98,74 %

14

36

117

168

1,18 %

9

2

0

11

0,08 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

59  234

56  815

23

1  501

58  339

98,49 %

21

0

850

871

1,47 %

20

4

0

24

0,04 %

06

Mobilnost in promet

1  120

990

5

64

1  059

94,58 %

6

0

48

54

4,86 %

5

1

0

6

0,56 %

07

Okolje in podnebje

438

377

17

12

406

92,71 %

21

0

7

28

6,41 %

3

1

0

4

0,89 %

08

Raziskave

6  556

4  958

23

790

5  771

88,02 %

24

0

758

782

11,92 %

0

3

0

3

0,05 %

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

2  024

1  539

13

273

1  826

90,21 %

15

0

181

196

9,69 %

1

1

0

2

0,10 %

10

Neposredne raziskave

959

366

41

89

496

51,68 %

54

0

402

456

47,57 %

0

7

0

7

0,75 %

11

Pomorske zadeve in ribištvo

831

816

3

1

820

98,71 %

3

1

2

7

0,87 %

3

1

0

4

0,42 %

12

Notranji trg

127

97

5

13

116

90,79 %

6

0

3

9

7,08 %

2

1

0

3

2,13 %

13

Regionalna politika

43  960

43  262

10

222

43  494

98,94 %

12

380

70

461

1,05 %

2

2

0

4

0,01 %

14

Obdavčitev in carinska unija

140

120

7

3

129

92,07 %

7

0

3

9

6,71 %

1

0

0

2

1,22 %

15

Izobraževanje in kultura

3  301

2  614

12

426

3  052

92,45 %

11

0

235

247

7,47 %

2

1

0

3

0,08 %

16

Komuniciranje

273

234

14

5

252

92,32 %

14

0

4

17

6,34 %

3

1

0

4

1,34 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

622

574

10

15

599

96,32 %

12

0

8

19

3,09 %

3

1

0

4

0,59 %

18

Notranje zadeve

1  053

966

5

64

1  035

98,33 %

4

0

11

15

1,41 %

2

1

0

3

0,26 %

19

Zunanji odnosi

3  354

3  189

11

94

3  295

98,23 %

17

0

39

56

1,68 %

1

2

0

3

0,09 %

20

Trgovina

112

99

4

2

104

93,10 %

3

0

2

5

4,67 %

2

0

0

2

2,23 %

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1  377

1  212

9

124

1  345

97,67 %

11

0

12

24

1,71 %

7

2

0

8

0,61 %

22

Širitev

933

901

6

12

920

98,56 %

5

0

5

10

1,07 %

2

2

0

3

0,37 %

23

Humanitarna pomoč

1  278

1  230

7

12

1  249

97,74 %

8

0

20

28

2,17 %

1

0

0

1

0,09 %

24

Boj proti goljufijam

83

65

8

0

73

87,45 %

9

0

0

9

10,39 %

0

2

0

2

2,16 %

25

Usklajevanje politike in pravno svetovanje

221

175

13

5

193

87,38 %

14

0

6

20

9,04 %

5

3

0

8

3,57 %

26

Upravna služba Komisije

1  318

894

125

64

1  082

82,08 %

134

0

94

227

17,26 %

1

8

0

9

0,67 %

27

Proračun

146

124

8

3

135

91,97 %

6

0

4

10

6,75 %

1

1

0

2

1,29 %

28

Revizija

13

11

0

0

12

89,13 %

0

0

0

1

8,05 %

0

0

0

0

2,82 %

29

Statistika

147

115

5

7

126

85,55 %

6

0

12

18

12,02 %

2

1

0

4

2,43 %

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  401

1  397

0

0

1  397

99,74 %

0

0

1

1

0,10 %

2

0

0

2

0,16 %

31

Jezikovne službe

506

371

22

44

436

86,22 %

16

0

42

58

11,42 %

10

2

0

12

2,36 %

32

Energetika

838

734

5

20

758

90,53 %

5

0

68

73

8,76 %

5

1

0

6

0,71 %

33

Pravosodje

208

183

3

9

195

93,62 %

4

0

6

10

4,62 %

2

1

0

4

1,75 %

40

Rezerve

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

90

Druge institucije

4  497

2  975

425

303

3  703

82,35 %

421

0

199

620

13,79 %

131

43

0

174

3,86 %

Skupaj

Skupaj

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,75 %

96,75 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,03 %

3,03 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,22 %

0,22 %

3.9   GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 623 | (3) | (142) | 478 | 517 | (256) | 0 | 261 | 739 |
| 02 | Podjetništvo | 2  090 | (20) | (963) | 1  107 | 1  241 | (493) | 0 | 748 | 1  855 |
| 03 | Konkurenca | 8 | (1) | (7) | 0 | 94 | (86) | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 29  668 | (133) | (13  541) | 15  994 | 12  131 | (566) | 0 | 11  565 | 27  559 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 23  847 | (320) | (12  377) | 11  150 | 60  167 | (45  962) | 0 | 14  205 | 25  354 |
| 06 | Mobilnost in promet | 3  317 | (64) | (885) | 2  368 | 1  807 | (174) | 0 | 1  633 | 4  001 |
| 07 | Okolje in podnebje | 1  002 | (12) | (268) | 723 | 506 | (138) | 0 | 368 | 1  090 |
| 08 | Raziskave | 10  781 | (92) | (3  109) | 7  579 | 7  915 | (2  661) | (2) | 5  252 | 12  831 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 2  594 | (31) | (952) | 1  611 | 2  085 | (874) | 0 | 1  211 | 2  822 |
| 10 | Neposredne raziskave | 199 | (20) | (121) | 59 | 518 | (375) | 0 | 143 | 202 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 2  290 | (107) | (633) | 1  551 | 997 | (188) | 0 | 809 | 2  360 |
| 12 | Notranji trg | 21 | (2) | (16) | 4 | 117 | (100) | 0 | 17 | 21 |
| 13 | Regionalna politika | 1 12  307 | (811) | (42  832) | 68  664 | 44  170 | (662) | 0 | 43  508 | 1 12  172 |
| 14 | Obdavčitev in carinska unija | 93 | (5) | (59) | 29 | 147 | (70) | 0 | 77 | 106 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  194 | (57) | (938) | 1  199 | 3  303 | (2  114) | 0 | 1  188 | 2  387 |
| 16 | Komuniciranje | 119 | (10) | (84) | 25 | 269 | (168) | 0 | 101 | 126 |
| 17 | Varstvo potrošnikov in zdravja | 642 | (62) | (293) | 288 | 635 | (306) | 0 | 328 | 616 |
| 18 | Notranje zadeve | 1  677 | (69) | (331) | 1  277 | 1  420 | (704) | 0 | 715 | 1  992 |
| 19 | Zunanji odnosi | 11  342 | (352) | (2  421) | 8  569 | 5  023 | (874) | 0 | 4  149 | 12  718 |
| 20 | Trgovina | 18 | (1) | (11) | 6 | 108 | (93) | 0 | 15 | 21 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 3  453 | (103) | (905) | 2  444 | 1  664 | (439) | 0 | 1  225 | 3  669 |
| 22 | Širitev | 3  039 | (58) | (763) | 2  218 | 1  147 | (157) | (1) | 988 | 3  206 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 831 | (3) | (555) | 273 | 1  339 | (694) | 0 | 645 | 918 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 35 | (3) | (18) | 14 | 79 | (55) | 0 | 25 | 38 |
| 25 | Usklajevanje politike in pravno svetovanje | 17 | (3) | (14) | 0 | 194 | (179) | 0 | 15 | 15 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 174 | (10) | (153) | 11 | 1  119 | (929) | 0 | 190 | 201 |
| 27 | Proračun | 8 | (1) | (8) | 0 | 134 | (127) | 0 | 7 | 7 |
| 28 | Revizija | 1 | 0 | 0 | 0 | 12 | (11) | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 114 | (9) | (48) | 57 | 134 | (78) | 0 | 55 | 113 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 0 | 0 | 0 | 0 | 1  397 | (1  397) | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 24 | (2) | (22) | 0 | 435 | (415) | 0 | 20 | 20 |
| 32 | Energetika | 4  517 | (40) | (639) | 3  838 | 782 | (119) | 0 | 664 | 4  502 |
| 33 | Pravosodje | 179 | (25) | (79) | 75 | 225 | (116) | 0 | 109 | 184 |
| 90 | Druge institucije | 588 | (163) | (425) | 0 | 3  830 | (3  278) | 5 | 557 | 557 |
| Skupaj | 2 17  810 | (2  590) | (83  611) | 1 31  609 | 1 55  659 | (64  858) | (1) | 90  801 | 2 22  410 |

(v milijonih EUR)

Področje

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

623

(3)

(142)

478

517

(256)

0

261

739

02

Podjetništvo

2  090

(20)

(963)

1  107

1  241

(493)

0

748

1  855

03

Konkurenca

8

(1)

(7)

0

94

(86)

0

8

8

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

29  668

(133)

(13  541)

15  994

12  131

(566)

0

11  565

27  559

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

23  847

(320)

(12  377)

11  150

60  167

(45  962)

0

14  205

25  354

06

Mobilnost in promet

3  317

(64)

(885)

2  368

1  807

(174)

0

1  633

4  001

07

Okolje in podnebje

1  002

(12)

(268)

723

506

(138)

0

368

1  090

08

Raziskave

10  781

(92)

(3  109)

7  579

7  915

(2  661)

(2)

5  252

12  831

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

2  594

(31)

(952)

1  611

2  085

(874)

0

1  211

2  822

10

Neposredne raziskave

199

(20)

(121)

59

518

(375)

0

143

202

11

Pomorske zadeve in ribištvo

2  290

(107)

(633)

1  551

997

(188)

0

809

2  360

12

Notranji trg

21

(2)

(16)

4

117

(100)

0

17

21

13

Regionalna politika

1 12  307

(811)

(42  832)

68  664

44  170

(662)

0

43  508

1 12  172

14

Obdavčitev in carinska unija

93

(5)

(59)

29

147

(70)

0

77

106

15

Izobraževanje in kultura

2  194

(57)

(938)

1  199

3  303

(2  114)

0

1  188

2  387

16

Komuniciranje

119

(10)

(84)

25

269

(168)

0

101

126

17

Varstvo potrošnikov in zdravja

642

(62)

(293)

288

635

(306)

0

328

616

18

Notranje zadeve

1  677

(69)

(331)

1  277

1  420

(704)

0

715

1  992

19

Zunanji odnosi

11  342

(352)

(2  421)

8  569

5  023

(874)

0

4  149

12  718

20

Trgovina

18

(1)

(11)

6

108

(93)

0

15

21

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

3  453

(103)

(905)

2  444

1  664

(439)

0

1  225

3  669

22

Širitev

3  039

(58)

(763)

2  218

1  147

(157)

(1)

988

3  206

23

Humanitarna pomoč

831

(3)

(555)

273

1  339

(694)

0

645

918

24

Boj proti goljufijam

35

(3)

(18)

14

79

(55)

0

25

38

25

Usklajevanje politike in pravno svetovanje

17

(3)

(14)

0

194

(179)

0

15

15

26

Upravna služba Komisije

174

(10)

(153)

11

1  119

(929)

0

190

201

27

Proračun

8

(1)

(8)

0

134

(127)

0

7

7

28

Revizija

1

0

0

0

12

(11)

0

1

1

29

Statistika

114

(9)

(48)

57

134

(78)

0

55

113

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

0

0

0

0

1  397

(1  397)

0

0

0

31

Jezikovne službe

24

(2)

(22)

0

435

(415)

0

20

20

32

Energetika

4  517

(40)

(639)

3  838

782

(119)

0

664

4  502

33

Pravosodje

179

(25)

(79)

75

225

(116)

0

109

184

90

Druge institucije

588

(163)

(425)

0

3  830

(3  278)

5

557

557

Skupaj

Skupaj

2 17  810

2 17  810

(2  590)

(2  590)

(83  611)

(83  611)

1 31  609

1 31  609

1 55  659

1 55  659

(64  858)

(64  858)

(1)

(1)

90  801

90  801

2 22  410

2 22  410

3.10   RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO PODROČJIH

RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA IN PO PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | <2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 32 | 10 | 0 | 0 | 73 | 184 | 180 | 261 | 739 |
| 02 | Podjetništvo | 4 | 14 | 23 | 55 | 135 | 364 | 513 | 748 | 1  855 |
| 03 | Konkurenca | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 8 |
| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve | 673 | 57 | 7 | 246 | 924 | 4  862 | 9  225 | 11  565 | 27  559 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 196 | | | 2 | 144 | 2  079 | 8  729 | 14  205 | 25  354 |
| 06 | Mobilnost in promet | 21 | 103 | 48 | 211 | 375 | 707 | 903 | 1  633 | 4  001 |
| 07 | Okolje in podnebje | 8 | 45 | 65 | 105 | 133 | 170 | 197 | 368 | 1  090 |
| 08 | Raziskave | 102 | 85 | 209 | 397 | 1  003 | 2  069 | 3  714 | 5  252 | 12  831 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 7 | 15 | 30 | 115 | 188 | 394 | 863 | 1  211 | 2  822 |
| 10 | Neposredne raziskave | 3 | 1 | 9 | 5 | 5 | 8 | 27 | 143 | 202 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 275 | 1 | 3 | 10 | 44 | 490 | 728 | 809 | 2  360 |
| 12 | Notranji trg | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | | 3 | 17 | 21 |
| 13 | Regionalna politika | 3  583 | 9 | 421 | 1  560 | 7  925 | 19  331 | 35  836 | 43  508 | 1 12  172 |
| 14 | Obdavčitev in carinska unija | 0 | 0 | 0 | 0 | | 7 | 22 | 77 | 106 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 1 | 33 | 54 | 81 | 138 | 332 | 560 | 1  188 | 2  387 |
| 16 | Komuniciranje | 0 | 0 | | 0 | 1 | 3 | 19 | 101 | 126 |
| 17 | Varstvo potrošnikov in zdravja | 4 | 1 | 30 | 29 | 52 | 65 | 108 | 328 | 616 |
| 18 | Notranje zadeve | 0 | 14 | 41 | 128 | 183 | 340 | 570 | 715 | 1  992 |
| 19 | Zunanji odnosi | 335 | 318 | 573 | 822 | 1  257 | 1  971 | 3  293 | 4  149 | 12  718 |
| 20 | Trgovina | 0 | 0 | | 0 | | 2 | 4 | 15 | 21 |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | 92 | 41 | 118 | 227 | 352 | 609 | 1  005 | 1  225 | 3  669 |
| 22 | Širitev | 137 | 45 | 125 | 172 | 369 | 600 | 770 | 988 | 3  206 |
| 23 | Humanitarna pomoč | 1 | 1 | 9 | 14 | 28 | 37 | 182 | 645 | 918 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 6 | 25 | 38 |
| 25 | Usklajevanje politike in pravno svetovanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 | 15 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 0 | 0 | 0 | 0 | | | 11 | 190 | 201 |
| 27 | Proračun | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 7 | 7 |
| 28 | Revizija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 | Statistika | 2 | | | 1 | 6 | 18 | 31 | 55 | 113 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31 | Jezikovne službe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 20 |
| 32 | Energetika | 61 | 21 | 62 | 1  095 | 1  576 | 549 | 475 | 664 | 4  502 |
| 33 | Pravosodje | 0 | | 2 | 5 | 7 | 18 | 43 | 109 | 184 |
| 90 | Druge institucije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 137 | 420 | 557 |
| Skupaj | 5  537 | 815 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  153 | 90  664 | 2 22  410 |

(v milijonih EUR)

Področje

<2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

32

10

0

0

73

184

180

261

739

02

Podjetništvo

4

14

23

55

135

364

513

748

1  855

03

Konkurenca

0

0

0

0

0

0

0

8

8

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

673

57

7

246

924

4  862

9  225

11  565

27  559

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

196

2

144

2  079

8  729

14  205

25  354

06

Mobilnost in promet

21

103

48

211

375

707

903

1  633

4  001

07

Okolje in podnebje

8

45

65

105

133

170

197

368

1  090

08

Raziskave

102

85

209

397

1  003

2  069

3  714

5  252

12  831

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

7

15

30

115

188

394

863

1  211

2  822

10

Neposredne raziskave

3

1

9

5

5

8

27

143

202

11

Pomorske zadeve in ribištvo

275

1

3

10

44

490

728

809

2  360

12

Notranji trg

0

0

0

0

1

3

17

21

13

Regionalna politika

3  583

9

421

1  560

7  925

19  331

35  836

43  508

1 12  172

14

Obdavčitev in carinska unija

0

0

0

0

7

22

77

106

15

Izobraževanje in kultura

1

33

54

81

138

332

560

1  188

2  387

16

Komuniciranje

0

0

0

1

3

19

101

126

17

Varstvo potrošnikov in zdravja

4

1

30

29

52

65

108

328

616

18

Notranje zadeve

0

14

41

128

183

340

570

715

1  992

19

Zunanji odnosi

335

318

573

822

1  257

1  971

3  293

4  149

12  718

20

Trgovina

0

0

0

2

4

15

21

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

92

41

118

227

352

609

1  005

1  225

3  669

22

Širitev

137

45

125

172

369

600

770

988

3  206

23

Humanitarna pomoč

1

1

9

14

28

37

182

645

918

24

Boj proti goljufijam

0

1

1

1

2

3

6

25

38

25

Usklajevanje politike in pravno svetovanje

0

0

0

0

0

0

0

15

15

26

Upravna služba Komisije

0

0

0

0

11

190

201

27

Proračun

0

0

0

0

0

0

0

7

7

28

Revizija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

29

Statistika

2

1

6

18

31

55

113

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Jezikovne službe

0

0

0

0

0

0

0

20

20

32

Energetika

61

21

62

1  095

1  576

549

475

664

4  502

33

Pravosodje

0

2

5

7

18

43

109

184

90

Druge institucije

0

0

0

0

0

0

137

420

557

Skupaj

Skupaj

5  537

5  537

815

815

1  827

1  827

5  280

5  280

14  920

14  920

35  214

35  214

68  153

68  153

90  664

90  664

2 22  410

2 22  410

FINANČNI OKVIR 2007–2013

FINANČNI OKVIR 2007–2013

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |
| 1. | Trajnostna rast |

(v milijonih EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

1.

Trajnostna rast

53  979

57  653

61  696

63  555

63  974

67  614

70  644

4 39  115

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

55  143

59  193

56  333

59  955

59  888

60  810

61  289

4 12  611

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1  273

1  362

1  518

1  693

1  889

2  105

2  407

12  247

| 4. | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4.

EU kot globalni akter

6  578

7  002

7  440

7  893

8  430

8  997

9  595

55  935

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

7  039

7  380

7  525

7  882

8  091

8  523

8  492

54  932

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

445

207

210

0

0

0

75

937

Odobritve za prevzem obveznosti:

Odobritve za prevzem obveznosti:

1 24  457

1 24  457

1 32  797

1 32  797

1 34  722

1 34  722

1 40  978

1 40  978

1 42  272

1 42  272

1 48  049

1 48  049

1 52  502

1 52  502

9 75  777

9 75  777

Odobritve plačil skupaj:

Odobritve plačil skupaj:

1 22  190

1 22  190

1 29  681

1 29  681

1 20  445

1 20  445

1 34  289

1 34  289

1 33  700

1 33  700

1 41  360

1 41  360

1 44  285

1 44  285

9 25  950

9 25  950

V tem oddelku so opisane glavne kategorije odhodkov EU, razčlenjene po razdelkih finančnega okvira za obdobje 2007–2013. Proračunsko leto 2013 je bilo sedmo in zadnje leto, zajeto v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2013 znaša 1 52  502 milijona EUR, kar ustreza 1,15 % BND. Ustrezna zgornja meja sredstev za plačila znaša 1 44  285 milijonov EUR, tj. 1,08 % BND. V zgornji razpredelnici je prikazan finančni okvir v tekočih cenah.

Razdelek 1 – Trajnostna rast

Razdelek 1 – Trajnostna rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela:

| 1a. | konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike; |
| --- | --- |

1a.

konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike;

| 1b. | kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1b.

kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 – Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natura 2000. Znesek za skupno kmetijsko politiko je rezultat dogovora, doseženega na zasedanju Evropskega sveta oktobra 2002.

Razdelek 3 – Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Razdelek 3 – Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Razdelek 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani. Razdelek je razdeljen na dva dela:

| 3a. | Svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3a.

Svoboda, varnost in pravica

| 3b. | Državljanstvo |
| --- | --- |

3b.

Državljanstvo

Razdelek 4 – EU kot globalni akter

Razdelek 4 – EU kot globalni akter

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno s predpristopnimi instrumenti. Medtem ko je Komisija predlagala, da se ERS vključi v finančni okvir, sta se Evropski svet in Evropski parlament strinjala, da ERS ostane zunaj finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za druge institucije razen Komisije so to edini odhodki, agencije in drugi organi pa imajo upravne odhodke in odhodke iz poslovanja.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

PODROČJA POLITIKE

PODROČJA POLITIKE

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih („Activity Based Management“ – ABM) Komisija v svojih procesih načrtovanja in upravljanja uporablja oblikovanje proračuna po dejavnostih („Activity Based Budgeting“ – ABB). ABB vključuje uporabo proračunske strukture, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim. Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Vsako področje na splošno ustreza delu enega generalnega direktorata in zajema v povprečju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam na njihovem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

4.   INSTITUCIJE IN AGENCIJE

INSTITUCIJE IN AGENCIJE

4.1   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV PO INSTITUCIJAH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| Začetne | Končne | Tekoče leto | Prenesene | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna |
| Evropski parlament | 143 | 143 | 157 | 25 | 182 | 155 | 4 | 158 | 110,55 % | 24 |
| Evropski svet in Svet | 57 | 57 | 77 | 11 | 88 | 70 | 10 | 81 | 142,17 % | 7 |
| Komisija | 1 32  514 | 1 44  128 | 1 48  268 | 11  573 | 1 59  841 | 1 46  110 | 2  756 | 1 48  866 | 103,29 % | 10  975 |
| Sodišče Evropske unije | 45 | 45 | 43 | 0 | 43 | 42 | 0 | 42 | 94,44 % | 1 |
| Računsko sodišče | 20 | 20 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 85,85 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 11 | 11 | 14 | 0 | 14 | 14 | 0 | 14 | 132,16 % | 0 |
| Odbor regij | 8 | 8 | 10 | 0 | 10 | 9 | 0 | 9 | 119,48 % | 0 |
| Varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90,89 % | 0 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 70,20 % | 0 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 37 | 37 | 313 | 0 | 313 | 313 | 0 | 313 | 840,31 % | 0 |
| Skupaj | 1 32  837 | 1 44  451 | 1 48  901 | 11  609 | 1 60  510 | 1 46  733 | 2  771 | 1 49  504 | 103,50 % | 11  006 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Začetne

Končne

Tekoče leto

Prenesene

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

Evropski parlament

143

143

157

25

182

155

4

158

110,55 %

24

Evropski svet in Svet

57

57

77

11

88

70

10

81

142,17 %

7

Komisija

1 32  514

1 44  128

1 48  268

11  573

1 59  841

1 46  110

2  756

1 48  866

103,29 %

10  975

Sodišče Evropske unije

45

45

43

0

43

42

0

42

94,44 %

1

Računsko sodišče

20

20

17

0

17

17

0

17

85,85 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

11

11

14

0

14

14

0

14

132,16 %

0

Odbor regij

8

8

10

0

10

9

0

9

119,48 %

0

Varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

90,89 %

0

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

0

1

1

0

1

70,20 %

0

Evropska služba za zunanje delovanje

37

37

313

0

313

313

0

313

840,31 %

0

Skupaj

Skupaj

1 32  837

1 32  837

1 44  451

1 44  451

1 48  901

1 48  901

11  609

11  609

1 60  510

1 60  510

1 46  733

1 46  733

2  771

2  771

1 49  504

1 49  504

103,50 %

103,50 %

11  006

11  006

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo. Agencije v proračunu EU nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke Komisije v višini 210 milijonov EUR (leta 2012: 212 milijonov EUR) in ERS v višini 59 milijonov EUR (leta 2012: 53 milijonov EUR). Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

4.2   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL PO INSTITUCIJAH

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | % | Iz proračunskih odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Evropski parlament | 1  883 | 1  736 | 0 | 121 | 1  857 | 98,6 % | 12 | 0 | 12 | 0,6 % | 15 | 0 | 0 | 15 | 0,8 % |
| Evropski svet in Svet | 605 | 464 | 0 | 42 | 507 | 83,8 % | 27 | 0 | 27 | 4,4 % | 71 | 0 | 0 | 71 | 11,8 % |
| Komisija | 1 55  788 | 1 47  684 | 31 | 4  114 | 1 51  829 | 97,5 % | 3  078 | 178 | 3  256 | 2,1 % | 702 | 0 | 0 | 702 | 0,5 % |
| Sodišče Evropske unije | 357 | 342 | 0 | 1 | 343 | 96,1 % | 1 | 0 | 1 | 0,2 % | 13 | 0 | 0 | 13 | 3,6 % |
| Računsko sodišče | 143 | 132 | 0 | 0 | 132 | 92,2 % | 0 | 0 | 0 | 0,2 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 7,6 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 134 | 122 | 0 | 4 | 126 | 93,9 % | 1 | 0 | 1 | 0,4 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 5,7 % |
| Odbor regij | 90 | 85 | 0 | 2 | 87 | 97,1 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 3 | 0 | 0 | 3 | 2,9 % |
| Varuh človekovih pravic | 10 | 10 | 0 | 0 | 10 | 98,2 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1,8 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 95,1 % | 0 | 0 | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 4,9 % |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 793 | 498 | 0 | 263 | 761 | 96,0 % | 21 | 0 | 21 | 2,7 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 1,3 % |
| Skupaj | 1 59  810 | 1 51  080 | 31 | 4  548 | 1 55  659 | 97,4 % | 3  140 | 178 | 3  318 | 2,1 % | 833 | 0 | 0 | 833 | 0,5 % |

(v milijonih EUR)

Institucija

Odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

%

Iz proračunskih odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Evropski parlament

1  883

1  736

0

121

1  857

98,6 %

12

0

12

0,6 %

15

0

0

15

0,8 %

Evropski svet in Svet

605

464

0

42

507

83,8 %

27

0

27

4,4 %

71

0

0

71

11,8 %

Komisija

1 55  788

1 47  684

31

4  114

1 51  829

97,5 %

3  078

178

3  256

2,1 %

702

0

0

702

0,5 %

Sodišče Evropske unije

357

342

0

1

343

96,1 %

1

0

1

0,2 %

13

0

0

13

3,6 %

Računsko sodišče

143

132

0

0

132

92,2 %

0

0

0

0,2 %

11

0

0

11

7,6 %

Ekonomsko-socialni odbor

134

122

0

4

126

93,9 %

1

0

1

0,4 %

8

0

0

8

5,7 %

Odbor regij

90

85

0

2

87

97,1 %

0

0

0

0,0 %

3

0

0

3

2,9 %

Varuh človekovih pravic

10

10

0

0

10

98,2 %

0

0

0

0,0 %

0

0

0

0

1,8 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

8

7

0

0

7

95,1 %

0

0

0

0,0 %

0

0

0

0

4,9 %

Evropska služba za zunanje delovanje

793

498

0

263

761

96,0 %

21

0

21

2,7 %

10

0

0

10

1,3 %

Skupaj

Skupaj

1 59  810

1 59  810

1 51  080

1 51  080

31

31

4  548

4  548

1 55  659

1 55  659

97,4 %

97,4 %

3  140

3  140

178

178

3  318

3  318

2,1 %

2,1 %

833

833

0

0

0

0

833

833

0,5 %

0,5 %

Odobritve plačil

Odobritve plačil

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve plačil | Izvršena plačila | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz odobritev za zadevno leto | Iz prenosov | Namenski prejemki | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Evropski parlament | 2  189 | 1  458 | 286 | 25 | 1  770 | 80,9 % | 278 | 0 | 107 | 385 | 17,6 % | 15 | 19 | 0 | 34 | 1,5 % |
| Evropski svet in Svet | 651 | 416 | 39 | 41 | 496 | 76,3 % | 48 | 0 | 28 | 76 | 11,7 % | 71 | 7 | 0 | 78 | 12,0 % |
| Komisija | 1 48  964 | 1 39  908 | 477 | 4  381 | 1 44  766 | 97,2 % | 490 | 419 | 3  128 | 4  037 | 2,7 % | 107 | 54 | 0 | 161 | 0,1 % |
| Sodišče Evropske unije | 375 | 326 | 15 | 1 | 342 | 91,2 % | 16 | 0 | 1 | 17 | 4,5 % | 13 | 3 | 0 | 16 | 4,2 % |
| Računsko sodišče | 156 | 121 | 11 | 0 | 132 | 84,7 % | 11 | 0 | 0 | 11 | 7,3 % | 11 | 2 | 0 | 12 | 8,0 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 142 | 114 | 7 | 3 | 125 | 87,7 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,2 % | 8 | 1 | 0 | 9 | 6,1 % |
| Odbor regij | 98 | 78 | 7 | 2 | 87 | 88,9 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 7,2 % | 3 | 1 | 0 | 4 | 3,8 % |
| Varuh človekovih pravic | 10 | 9 | 1 | 0 | 10 | 91,9 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,0 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 2,1 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 9 | 6 | 0 | 0 | 7 | 81,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 9,3 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 9,3 % |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 868 | 446 | 59 | 229 | 735 | 84,7 % | 52 | 0 | 61 | 113 | 13,0 % | 10 | 9 | 0 | 20 | 2,3 % |
| Skupaj | 1 53  461 | 1 42  883 | 902 | 4  684 | 1 48  469 | 96,7 % | 911 | 419 | 3  327 | 4  657 | 3,0 % | 238 | 97 | 0 | 335 | 0,2 % |

(v milijonih EUR)

Institucija

Odobritve plačil

Izvršena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz odobritev za zadevno leto

Iz prenosov

Namenski prejemki

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Evropski parlament

2  189

1  458

286

25

1  770

80,9 %

278

0

107

385

17,6 %

15

19

0

34

1,5 %

Evropski svet in Svet

651

416

39

41

496

76,3 %

48

0

28

76

11,7 %

71

7

0

78

12,0 %

Komisija

1 48  964

1 39  908

477

4  381

1 44  766

97,2 %

490

419

3  128

4  037

2,7 %

107

54

0

161

0,1 %

Sodišče Evropske unije

375

326

15

1

342

91,2 %

16

0

1

17

4,5 %

13

3

0

16

4,2 %

Računsko sodišče

156

121

11

0

132

84,7 %

11

0

0

11

7,3 %

11

2

0

12

8,0 %

Ekonomsko-socialni odbor

142

114

7

3

125

87,7 %

8

0

1

9

6,2 %

8

1

0

9

6,1 %

Odbor regij

98

78

7

2

87

88,9 %

7

0

0

7

7,2 %

3

1

0

4

3,8 %

Varuh človekovih pravic

10

9

1

0

10

91,9 %

1

0

0

1

6,0 %

0

0

0

0

2,1 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

9

6

0

0

7

81,5 %

1

0

0

1

9,3 %

0

0

0

1

9,3 %

Evropska služba za zunanje delovanje

868

446

59

229

735

84,7 %

52

0

61

113

13,0 %

10

9

0

20

2,3 %

Skupaj

Skupaj

1 53  461

1 53  461

1 42  883

1 42  883

902

902

4  684

4  684

1 48  469

1 48  469

96,7 %

96,7 %

911

911

419

419

3  327

3  327

4  657

4  657

3,0 %

3,0 %

238

238

97

97

0

0

335

335

0,2 %

0,2 %

4.3   PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Proračunska napoved prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano | Financiranje Komisije s področja politike |
| Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 12 | 12 | 12 | 0 | 06 |
| Evropski azilni podporni urad | 11 | 10 | 10 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 151 | 125 | 125 | 0 | 06 |
| Agencija Frontex | 94 | 92 | 92 | 0 | 18 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 19 | 18 | 18 | 0 | 15 |
| Evropska policijska akademija | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije | 99 | 98 | 98 | 0 | 02 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 58 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Evropski bančni organ | 26 | 26 | 26 | 0 | 12 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 19 | 18 | 18 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za okolje | 49 | 63 | 63 | 0 | 07 |
| Evropski policijski urad | 83 | 83 | 83 | 0 | 18 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 28 | 30 | 30 | 0 | 12 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 9 | 9 | 9 | 0 | 11 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 7 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 14 | 54 | 54 | 0 | 06 |
| Fuzija za energijo | 432 | 432 | 432 | 0 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| EU.LISA | 34 | 19 | 19 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 57 | 58 | 56 | 2 | 06 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 418 | 189 | 189 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za zdravila | 252 | 269 | 240 | 29 | 02 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 10 | 10 | 9 | 0 | 09 |
| Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 4 | 4 | 4 | 0 | 09 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Evropska železniška agencija | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 16 | 16 | 0 | 04 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 99 | 97 | 97 | 0 | 15 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 52 | 54 | 50 | 4 | 15 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 20 | 22 | 22 | 0 | 15 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 14 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 51 | 52 | 52 | 0 | 15 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 40 | 40 | 40 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 47 | 47 | 47 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Skupaj | 2  457 | 2  260 | 2  224 | 37 | |

(v milijonih EUR)

Agencija

Proračunska napoved prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Financiranje Komisije s področja politike

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

12

12

12

0

06

Evropski azilni podporni urad

11

10

10

0

18

Evropska agencija za varnost v letalstvu

151

125

125

0

06

Agencija Frontex

94

92

92

0

18

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

19

18

18

0

15

Evropska policijska akademija

8

9

9

0

18

Evropska agencija za kemikalije

99

98

98

0

02

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

58

59

59

0

17

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

16

16

16

0

18

Evropski bančni organ

26

26

26

0

12

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

19

18

18

0

12

Evropska agencija za okolje

49

63

63

0

07

Evropski policijski urad

83

83

83

0

18

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

28

30

30

0

12

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

9

9

9

0

11

Evropska agencija za varnost hrane

76

76

76

0

17

Evropski inštitut za enakost spolov

7

8

8

0

04

Nadzorni organ za evropski GNSS

14

54

54

0

06

Fuzija za energijo

432

432

432

0

08

Eurojust

32

32

32

0

18

EU.LISA

34

19

19

0

18

Evropska agencija za pomorsko varnost

57

58

56

2

06

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

418

189

189

0

12

Evropska agencija za zdravila

252

269

240

29

02

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

10

10

9

0

09

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

4

4

4

0

09

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

22

22

22

0

18

Evropska železniška agencija

26

26

26

0

06

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

16

16

0

04

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

99

97

97

0

15

Prevajalski center za organe Evropske unije

52

54

50

4

15

Evropska fundacija za usposabljanje

20

22

22

0

15

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

14

13

13

0

17

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

21

21

0

04

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

51

52

52

0

15

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

16

16

16

0

06

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

40

40

40

0

08

Izvajalska agencija za raziskave

47

47

47

0

08

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

7

7

7

0

17

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

10

10

10

0

06

Skupaj

Skupaj

2  457

2  457

2  260

2  260

2  224

2  224

37

37

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano |
| Subvencija Komisije | 1  349 | 1  370 | 1  370 | 1 |
| Prihodki iz nadomestil | 569 | 591 | 564 | 27 |
| Drugi dohodki | 539 | 299 | 290 | 9 |
| Skupaj | 2  457 | 2  260 | 2  224 | 37 |

(v milijonih EUR)

Vrsta prihodkov

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Subvencija Komisije

1  349

1  370

1  370

1

Prihodki iz nadomestil

569

591

564

27

Drugi dohodki

539

299

290

9

Skupaj

Skupaj

2  457

2  457

2  260

2  260

2  224

2  224

37

37

4.4   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Odobritve | Prevzete obveznosti | Prenesene | Odobritve | Izvršena plačila | Prenesene |
| Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 12 | 12 | 0 | 14 | 8 | 5 |
| Evropski azilni podporni urad | 12 | 10 | 0 | 12 | 11 | 1 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 169 | 135 | 32 | 180 | 125 | 52 |
| Agencija Frontex | 95 | 92 | 0 | 116 | 79 | 32 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 20 | 20 | 0 | 21 | 19 | 2 |
| Evropska policijska akademija | 9 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Evropska agencija za kemikalije | 108 | 106 | 0 | 123 | 106 | 14 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 59 | 54 | 0 | 70 | 53 | 11 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Evropski bančni organ | 26 | 23 | 0 | 33 | 25 | 4 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 19 | 18 | 0 | 22 | 16 | 5 |
| Evropska agencija za okolje | 72 | 54 | 17 | 76 | 47 | 27 |
| Evropski policijski urad | 84 | 82 | 0 | 100 | 87 | 10 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 28 | 26 | 0 | 32 | 24 | 6 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 9 | 9 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 79 | 78 | 0 | 85 | 77 | 7 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 8 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 94 | 81 | 13 | 75 | 26 | 49 |
| Fuzija za energijo | 1  297 | 1  297 | 0 | 439 | 393 | 23 |
| Eurojust | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 5 |
| EU.LISA | 61 | 61 | 0 | 38 | 19 | 7 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 62 | 59 | 2 | 59 | 53 | 3 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 418 | 209 | 0 | 37 | 201 | 38 |
| Evropska agencija za zdravila | 252 | 243 | 0 | 292 | 249 | 33 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 10 | 9 | 1 | 10 | 9 | 1 |
| Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 4 | 3 | 0 | 4 | 3 | 0 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 22 | 22 | 0 | 26 | 20 | 7 |
| Evropska železniška agencija | 26 | 25 | 0 | 28 | 25 | 2 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 17 | 15 | 2 | 21 | 14 | 6 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 142 | 138 | 1 | 106 | 102 | 2 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 52 | 44 | 0 | 56 | 44 | 3 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 22 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 16 | 14 | 0 | 15 | 13 | 0 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 51 | 50 | 0 | 58 | 50 | 5 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 16 | 16 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 40 | 39 | 0 | 42 | 39 | 2 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 47 | 46 | 0 | 50 | 46 | 3 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Skupaj | 3  546 | 3  215 | 70 | 2  410 | 2  130 | 381 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Odobritve

Prevzete obveznosti

Prenesene

Odobritve

Izvršena plačila

Prenesene

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

12

12

0

14

8

5

Evropski azilni podporni urad

12

10

0

12

11

1

Evropska agencija za varnost v letalstvu

169

135

32

180

125

52

Agencija Frontex

95

92

0

116

79

32

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

20

20

0

21

19

2

Evropska policijska akademija

9

8

0

10

9

1

Evropska agencija za kemikalije

108

106

0

123

106

14

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

59

54

0

70

53

11

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

17

16

0

17

16

1

Evropski bančni organ

26

23

0

33

25

4

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

19

18

0

22

16

5

Evropska agencija za okolje

72

54

17

76

47

27

Evropski policijski urad

84

82

0

100

87

10

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

28

26

0

32

24

6

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

9

9

0

11

9

1

Evropska agencija za varnost hrane

79

78

0

85

77

7

Evropski inštitut za enakost spolov

8

7

0

10

8

2

Nadzorni organ za evropski GNSS

94

81

13

75

26

49

Fuzija za energijo

1  297

1  297

0

439

393

23

Eurojust

34

33

0

37

32

5

EU.LISA

61

61

0

38

19

7

Evropska agencija za pomorsko varnost

62

59

2

59

53

3

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

418

209

0

37

201

38

Evropska agencija za zdravila

252

243

0

292

249

33

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

10

9

1

10

9

1

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

4

3

0

4

3

0

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

22

22

0

26

20

7

Evropska železniška agencija

26

25

0

28

25

2

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

17

15

2

21

14

6

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

142

138

1

106

102

2

Prevajalski center za organe Evropske unije

52

44

0

56

44

3

Evropska fundacija za usposabljanje

22

22

0

23

21

2

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

16

14

0

15

13

0

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

21

0

25

20

5

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

51

50

0

58

50

5

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

16

16

0

18

15

1

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

40

39

0

42

39

2

Izvajalska agencija za raziskave

47

46

0

50

46

3

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

7

7

0

8

7

1

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

10

10

0

11

10

1

Skupaj

Skupaj

3  546

3  546

3  215

3  215

70

70

2  410

2  410

2  130

2  130

381

381

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Odobritve | Prevzete obveznosti | Prenesene | Odobritve | Izvršena plačila | Prenesene |
| Zaposleni | 875 | 844 | 1 | 796 | 838 | 16 |
| Upravni odhodki | 350 | 343 | 1 | 351 | 335 | 83 |
| Odhodki iz poslovanja | 2  322 | 2  028 | 68 | 1  262 | 957 | 282 |
| Skupaj | 3  546 | 3  215 | 70 | 2  410 | 2  130 | 381 |

(v milijonih EUR)

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Odobritve

Prevzete obveznosti

Prenesene

Odobritve

Izvršena plačila

Prenesene

Zaposleni

875

844

1

796

838

16

Upravni odhodki

350

343

1

351

335

83

Odhodki iz poslovanja

2  322

2  028

68

1  262

957

282

Skupaj

Skupaj

3  546

3  546

3  215

3  215

70

70

2  410

2  410

2  130

2  130

381

381

4.5   PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EU | AGENCIJE | Izločitev subvencij agencijam | SKUPAJ |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 1 49  504 | 2  224 | (1  370) | 1 50  358 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (1 47  567) | (1  909) | 1  370 | (1 48  106) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (1  329) | (381) | 0 | (1  710) |
| Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 437 | 107 | 0 | 543 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | (42) | 0 | 0 | (42) |
| Skupaj | 1  002 | 41 | 0 | 1  043 |

(v milijonih EUR)

EU

AGENCIJE

Izločitev subvencij agencijam

SKUPAJ

Prihodki za zadevno proračunsko leto

1 49  504

2  224

(1  370)

1 50  358

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(1 47  567)

(1  909)

1  370

(1 48  106)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1  329)

(381)

0

(1  710)

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1

437

107

0

543

Tečajne razlike za zadevno leto

(42)

0

0

(42)

Skupaj

Skupaj

1  002

1  002

41

41

0

0

1  043

1  043

Za zagotovitev vseh pomembnih proračunskih podatkov za agencije proračunski del konsolidiranega zaključnega računa vključuje ločena poročila o izvrševanju posameznih proračunov agencij, ki so običajno vključene v konsolidacijo.

---

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

(2)  Evropski parlament je 20. novembra 2013 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti EU plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2014. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

3

(4)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

4

(5)  Jamstveni sklad ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (20 milijonov EUR), ki jih je izdala Komisija, zato so te izločene.

5

(6)  UL L 130, 31.5.2000, str. 1.

6

(7)  Jamstveni sklad ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki jih je izdala Komisija, zato jih je treba izločiti.

7

(8)  UL L 132, 19.5.2011, str. 15.

8

(9)  UL L 286, 29.10.2013, str. 1.

9

(10)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

10

(11)  UL L 269, 14.10.2011, str. 31.

11

(12)  UL L 269, 14.10.2011, str 32.

12

(13)  UL L 173, 26.6.2013, str. 40.

13

(14)  UL L 175, 27.6.2013, str. 47.

14

(15)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

15

(16)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

16

(17)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

17

(18)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

18

(19)  UL L 352, 27.11.2004, str. 1.

19

(20)  UL L 36, 5.2.2009, str. 1.

20

(21)  UL L 128, 27.5.2009, str. 1.

21

(22)  S korekcijskim koeficientom.

22

S korekcijskim koeficientom.

(23)  Se plačuje prva 3 leta po odhodu.

23

Se plačuje prva 3 leta po odhodu.

(24)  Leta 2013 prvič vključena v konsolidacijo.

24

(25)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

25

(26)  Od tega znaša rezultat Efte (4) milijone EUR v letu 2013 in (4) milijone EUR v letu 2012.

26

Od tega znaša rezultat Efte (4) milijone EUR v letu 2013 in (4) milijone EUR v letu 2012.

(27)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

27

Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

(28)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

28

Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

(29)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

29

(30)  Vključno s spremembami proračuna, prenesenimi odobritvami in namenskimi prejemki.

30

(31)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

31

---

| 13.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/128 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/128

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU — POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

2014/C 403/02

| I. | Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo:






  (a) | konsolidiran zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2013, ki ga je Komisija odobrila 30. julija 2014, ter |
| --- | --- | --- |

I.

Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo:

(a)

konsolidiran zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2013, ki ga je Komisija odobrila 30. julija 2014, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi izkazi.

Odgovornost poslovodstva

| II. | V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih z zakonodajnimi besedili, ki jih urejajo. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

II.

V skladu s členi od 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih z zakonodajnimi besedili, ki jih urejajo. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU).

Revizorjeva odgovornost

| III. | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da so konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da so konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranih računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov ter zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

IV.

Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranih računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranih računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov ter zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov.

| V. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

V.

V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih.

| VI. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predplačil ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in institucija ali organ sprejme utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje. |
| --- | --- |

VI.

Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predplačil ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in institucija ali organ sprejme utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje.

| VII. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.

Zanesljivost računovodskih izkazov

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

| VIII. | Po mnenju Sodišča konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njen finančni položaj na dan 31. decembra 2013 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Po mnenju Sodišča konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njen finančni položaj na dan 31. decembra 2013 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Prihodki

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z računovodskimi izkazi

| IX. | Po mnenju Sodišča so prihodki, povezani z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Po mnenju Sodišča so prihodki, povezani z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Prevzete proračunske obveznosti

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prevzetih proračunskih obveznosti, povezanih z računovodskimi izkazi

| X. | Po mnenju Sodišča so prevzete proračunske obveznosti, povezane z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih pogledih zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

X.

Po mnenju Sodišča so prevzete proračunske obveznosti, povezane z računovodskimi izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih pogledih zakonite in pravilne.

Plačila

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi

| XI. | Na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke, pomembno vpliva napaka. Po oceni Sodišča je najverjetnejša stopnja napake za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, povezana z računovodskimi izkazi, 4,7 %. Preučeni nadzorni in kontrolni sistemi so bili pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, delno uspešni. |
| --- | --- |

XI.

Na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke, pomembno vpliva napaka. Po oceni Sodišča je najverjetnejša stopnja napake za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, povezana z računovodskimi izkazi, 4,7 %. Preučeni nadzorni in kontrolni sistemi so bili pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, delno uspešni.

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi

| XII. | Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, pomembno vpliva napaka. |
| --- | --- |

XII.

Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, pomembno vpliva napaka.

4 septembra 2014

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Zbirna poročila o izvrševanju proračuna zajemajo zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila.

2

---