# Eiropas Savienības L 135/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 135 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 23. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 135

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 23. maijs

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KURUS PIEŅEM STRUKTŪRAS, KAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu | 1 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KURUS PIEŅEM STRUKTŪRAS, KAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

TIESĪBU AKTI, KURUS PIEŅEM STRUKTŪRAS, KAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 23.5.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 135/1

---

Saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās diena ir jāpārbauda ANO/EEK dokumenta TRANS/WP/.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 48 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

47. papildinājums. Noteikumi Nr. 48

4. redakcija

04. grozījumu sērijai – spēkā stāšanās diena: 2008. gada 11. jūlijs

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atsevišķi norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma vai apgaismes ierīču un gaismas signālierīču novietojuma grozīšana un attiecināšana uz citu tipu |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražojumu atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražojumu neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ražošanas galīga izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Par apstiprināšanas pārbaužu veikšanu atbildīgo tehnisko iestāžu un administratīvo iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu, atteikšanu vai atsaukšanu transportlīdzekļa tipam attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu vai ražošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma zīmju izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Luktura virsmas, pamatass, atskaites centrs un ģeometriskās redzamības leņķi |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Sarkanas gaismas luktura redzamība priekšpusē un baltas gaismas luktura redzamība aizmugurē |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Slogošanas nosacījumi, kas jāņem vērā, nosakot galveno tuvās gaismas lukturu vertikālās centrēšanas novirzes |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Tuvās gaismas slīpuma izmaiņas mērīšana atkarībā no slodzes |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Norāde uz deklarēto sākotnējo iestatījumu, kas minēts šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktā |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Galveno lukturu izlīdzināšanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.1.2. punktā |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Ražojumu atbilstības pārbaude |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Gaismas avotu variantu piemēri |
| --- | --- |

10. pielikums –

| 11. pielikums – | Transportlīdzekļa pakaļējo un sānu pamanāmības zīmju redzamība |
| --- | --- |

11. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz M un N kategorijas transportlīdzekļiem un to piekabēm (O kategorija) (1) attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas.

2.1.   “Transportlīdzekļa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču skaitu un uzstādīšanas veidu.

“Transportlīdzekļu tips pēc gaismas un signālierīču uzstādījuma” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras pēc 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētajām būtiskajām pazīmēm.

Tāpat par “cita tipa transportlīdzekļiem” neuzskata transportlīdzekļus, kas atšķiras minētā 2.2.1. līdz 2.2.4. punkta nozīmē, bet atšķirības neattiecas uz lukturu tipu, skaitu, novietojumu un ģeometrisko redzamību un attiecīgā tipa transportlīdzeklim noteikto tuvās gaismas slīpumu, kā arī transportlīdzekļus, kuri ir vai nav aprīkoti ar papildu lukturiem:

2.2.1.   transportlīdzekļa gabarīti un ārējā forma;

2.2.2.   ierīču skaits un izvietojums;

2.2.3.   galveno lukturu izlīdzināšanas sistēma;

2.2.4.   balstiekārta.

2.3.   “Šķērsplakne” ir vertikāla plakne, kas ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

2.4.   “Transportlīdzeklis bez kravas” ir transportlīdzeklis bez vadītāja, apkalpes, pasažieriem un kravas, bet ar pilnu degvielas tvertni, rezerves riteni un standarta darbarīkiem.

2.5.   “Transportlīdzeklis ar kravu” ir transportlīdzeklis, kas noslogots līdz tehniski pieļaujamajai maksimālajai masai, kuru nosaka ražotājs, kas saskaņā ar 5. pielikumā aprakstīto paņēmienu nosaka arī šīs masas sadalījumu pa asīm.

“Ierīce” ir elements vai elementu komplekts, kam ir viena vai vairākas funkcijas:

2.6.1.   “apgaismes funkcija” ir gaisma, ko izstaro ierīce, lai apgaismotu ceļu un objektus transportlīdzekļa kustības virzienā;

2.6.2.   “gaismas signālierīces funkcija” ir ierīces raidīta gaisma, lai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem sniegtu vizuālu informāciju par transportlīdzekļa klātbūtni, identifikāciju un/vai tā braukšanas virziena maiņu.

“Lukturis” ir ierīce, kas paredzēta ceļa apgaismošanai vai gaismas signāla raidīšanai pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem. Arī pakaļējās numura zīmes apgaismojumu un atstarotājus uzskata par lukturiem. Šajos noteikumos par lukturiem neuzskata M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos uzstādītas gaismu izstarojošas pakaļējās numura zīmes un apkalpošanas durvju apgaismošanas sistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 107.

Gaismas avots (2)

“Gaismas avots” ir viens vai vairāki redzama starojuma elementi, kas var būt samontēti ar vienu vai vairākiem caurspīdīgiem pārsegiem un ar mehāniska un elektriska slēguma pamatu.

Gaismas avots var būt arī gaismas vada galējais izvads, kas ietilpst DLS apgaismojuma vai signālgaismu sistēmā bez iemontētas ārējās lēcas.

2.7.1.1.1.   “Nomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, kas projektēts tā, lai to varētu ievietot šā gaismas avota ierīces ietverē un izņemt no tās, neizmantojot darbarīkus.

2.7.1.1.2.   “Nenomaināms gaismas avots” ir gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot ierīci, pie kuras šis gaismas avots piestiprināts:

| a) | gaismas avota moduļa gadījumā – gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts; |
| --- | --- |

a)

gaismas avota moduļa gadījumā – gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts;

| b) | adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) gadījumā – gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts. |
| --- | --- |

b)

adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) gadījumā – gaismas avots, ko var nomainīt, tikai nomainot gaismas avota moduli, pie kura šis gaismas avots piestiprināts.

2.7.1.1.3.   “Gaismas avota modulis” ir kādas ierīces optiska daļa, kas raksturīga minētajai ierīcei, kurā ietilpst viens vai vairāki nenomaināmi gaismas avoti un kuru var noņemt no attiecīgās ierīces, tikai izmantojot darbarīku(-s). Gaismas avota modulis ir projektēts tā, ka neatkarīgi no darbarīka(-u) izmantošanas to nevar mehāniski aizstāt ar apstiprinātu aizvietojamu gaismas avotu.

2.7.1.1.4.   “Kvēldiega gaismas avots” (kvēlspuldze) ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viens vai vairāki nokaitēti kvēldiegi, kas rada siltuma starojumu.

2.7.1.1.5.   “Gāzizlādes gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir lokizlāde, kas rada elektroluminiscenci/fluorescenci.

2.7.1.1.6.   “Gaismu izstarojošās diodes (LED) gaismas avots” ir gaismas avots, kura redzamā starojuma elements ir viena vai vairākas pusvadītāju pārejas, kas rada inžekcijas luminiscenci/fluorescenci.

2.7.1.1.7.   “LED modulis” ir gaismas avota modulis, kurā izmantoti tikai LED gaismas avoti.

“Gaismas avota elektroniskā vadības iekārta” ir viena vai vairākas detaļas starp barošanas un gaismas avotu, lai kontrolētu gaismas avota spriegumu un/vai elektrisko strāvu.

2.7.1.2.1.   “Balasta iekārta” ir gaismas avota elektroniskā vadības iekārta starp barošanas un gaismas avotu, lai stabilizētu gāzizlādes gaismas avota elektrisko strāvu.

2.7.1.2.2.   “Aizdedze” ir gaismas avota elektroniskā kontroles iekārta, lai sāktu gāzizlādes gaismas avota lokizlādi.

2.7.1.3.   “Mainīgas intensitātes regulators” ir ierīce, kas automātiski kontrolē pakaļējās gaismas signālierīces, kas izstaro mainīgu gaismas intensitāti, lai nodrošinātu nemainīgu signālu uztveršanu. Mainīgas intensitātes regulators ir luktura daļa vai transportlīdzekļa daļa, vai arī ierīce, kas sadalīta starp minēto lukturi un transportlīdzekli.

2.7.2.   “Ekvivalenti lukturi” ir lukturi, kam ir identiska funkcija un kas atļauti valstī, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; šie lukturi pēc raksturlielumiem var atšķirties no lukturiem, kas transportlīdzeklim uzstādīti apstiprināšanas dienā, ja vien tie atbilst šo noteikumu prasībām.

2.7.3.   “Neatkarīgi lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām (3), atsevišķiem gaismas avotiem un atsevišķiem lukturu korpusiem.

2.7.4.   “Grupēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām (3) un atsevišķiem gaismas avotiem, bet kopēju luktura korpusu.

2.7.5.   “Kombinēti lukturi” ir ierīces ar atsevišķām apgaismojošajām virsmām (3), bet kopēju gaismas avotu un kopēju luktura korpusu.

2.7.6.   “Savstarpēji apvienoti lukturi” ir ierīces ar atsevišķiem gaismas avotiem vai vienu gaismas avotu, kas darbojas dažādos režīmos (piemēram, optiski, mehāniski, elektriski atšķirīgi), ar pilnīgi vai daļēji kopēju apgaismojošo virsmu (3) un kopēju luktura korpusu.

2.7.7.   “Monofunkcionāls lukturis” ir ierīces daļa, kam ir tikai viena apgaismes ierīces vai gaismas signālierīces funkcija.

2.7.8.   “Ieslēpjams lukturis” ir lukturis, ko var daļēji vai pilnīgi noslēpt, kad to nelieto. To var izdarīt ar aizbīdāmu pārsegu, pārvietojot lukturi, vai jebkurā citā piemērotā veidā. Apzīmējot ieslēpjamu lukturi, kuru grozot ir iespējams ievilkt virsbūvē, galvenokārt lieto terminu “ievelkams”.

2.7.9.   “Galvenais tālās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai tālu transportlīdzekļa priekšā.

“Galvenais tuvās gaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismošanai transportlīdzekļa priekšā, lai nevajadzīgi neapžilbinātu vai citādi netraucētu pretimbraucējus un citus ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.10.1.   “Galvenā tuvā gaisma” ir tāda tuvā gaisma, ko nodrošina, neizmantojot infrasarkanās gaismas (IR) avotu un/vai papildu gaismas avotus ceļa līkumu apgaismošanai.

2.7.11.   “Virzienrādītājs” ir lukturis, ko izmanto, lai parādītu pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem, ka vadītājs gatavojas pagriezties pa labi vai pa kreisi.

Virzienrādītāju vai virzienrādītājus var izmantot arī saskaņā ar Noteikumiem Nr. 97.

2.7.12.   “Bremžu signāllukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzekļa vadītājs ar nolūku samazina braukšanas ātrumu garenvirzienā.

2.7.13.   “Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai apgaismotu vietu, kas paredzēta pakaļējai numura zīmei; šajā ierīcē var ietilpt vairāki optiski elementi.

2.7.14.   “Priekšējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no priekšas.

2.7.15.   “Pakaļējais gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu un platumu, ja uz transportlīdzekli skatās no aizmugures.

“Atstarotājs” ir ierīce, ko izmanto, lai norādītu uz transportlīdzekļa atrašanās vietu, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.

Šajos noteikumos par atstarotājiem neuzskata:

2.7.16.1.   atstarojošas numura zīmes;

2.7.16.2.   atstarojošos signālus, kas minēti ADR (Eiropas valstu nolīgumā par starptautiskiem bīstamo kravu autopārvadājumiem);

2.7.16.3.   citas atstarojošas plāksnes un signālus, kas jālieto saskaņā ar valsts noteikumiem par atsevišķu transportlīdzekļu kategoriju izmantošanu vai atsevišķiem ekspluatācijas veidiem;

2.7.16.4.   atstarojošus materiālus, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 104 un pieder pie D vai E klases un ko saskaņā ar valsts noteikumiem izmanto citiem nolūkiem, piemēram, reklāmai.

“Pamanāmības zīme” ir ierīce ar mērķi palielināt transportlīdzekļa pamanāmību, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem vai aizmugures, atstarojot gaismu no gaismas avota, kurš nav savienots ar transportlīdzekli un kura tuvumā ir vērotājs.

“Gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa vertikālajiem un horizontālajiem izmēriem (garumu, platumu un augstumu).

2.7.17.1.1.   “Visu gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa apveidu ar nepārtrauktu līniju.

2.7.17.1.2.   “Daļēja gabarītu pamanāmības zīme” ir gabarītu pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem ar nepārtrauktu līniju, un uz vertikālajiem izmēriem ar iezīmētiem augšējiem stūriem.

2.7.17.2.   “Horizontālo gabarītu pamanāmības zīme” ir pamanāmības zīme, kas norāda uz transportlīdzekļa horizontālajiem izmēriem (garumu un platumu) ar nepārtrauktu līniju.

2.7.18.   “Avārijas signāls” ir visu transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība, lai pievērstu uzmanību tam, ka transportlīdzeklis īslaicīgi īpaši apdraud pārējos ceļu satiksmes dalībniekus.

2.7.19.   “Priekšējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto ceļa apgaismojuma uzlabošanai transportlīdzekļa priekšā miglas vai jebkuras līdzīgas samazinātas redzamības gadījumā.

2.7.20.   “Pakaļējais miglas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai biezā miglā transportlīdzeklis būtu vieglāk saredzams no aizmugures.

2.7.21.   “Atpakaļgaitas lukturis” ir lukturis, ko lieto, lai apgaismotu ceļu transportlīdzekļa aizmugurē un lai brīdinātu citus ceļu satiksmes dalībniekus, ka transportlīdzeklis brauc atpakaļgaitā vai gatavojas to darīt.

2.7.22.   “Stāvgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai pievērstu uzmanību stāvošam transportlīdzeklim apbūvētā rajonā. Šādos apstākļos tas aizstāj priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus.

2.7.23.   “Kontūrgaismas lukturis” ir lukturis, kas novietots galējā ārmalā pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa augšgalam ar mērķi skaidri norādīt uz transportlīdzekļa kopējo platumu. Šis lukturis ir paredzēts dažu transportlīdzekļu un piekabju priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu papildināšanai, lai īpaši informētu par transportlīdzekļa apmēriem.

2.7.24.   “Sānu gabarītgaismas lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai norādītu par transportlīdzekļa atrašanās vietu, ja uz transportlīdzekli skatās no sāniem.

2.7.25.   “Dienas gaitas lukturis” ir lukturis, kas paredzēts, lai uzlabotu braucoša transportlīdzekļa pamanāmību no priekšpuses dienas laikā.

2.7.26.   “Pagrieziena lukturis” ir lukturis, ko izmanto, lai papildus apgaismotu ceļa daļu, kas atrodas pie transportlīdzekļa priekšējā stūra tajā pusē, uz kuru transportlīdzeklis gatavojas pagriezties.

2.7.27.   “Objektīvā gaismas plūsma” ir nomaināma gaismas avota projektētā gaismas plūsma vai gaismas avota modulis. To norādītās pielaides robežās sasniedz, nomaināmam gaismas avotam vai gaismas avota modulim pieslēdzot elektrisko strāvu no barošanas avota ar noteiktu pārbaudes spriegumu, kā norādīts gaismas avota datu lapā vai tehniskajā specifikācijā, kas saņemta kopā ar gaismas avota moduli.

“Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma” (jeb “AFS”) ir apgaismes ierīce, kuras tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 123 un kura nodrošina gaismas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, lai tās varētu lietot automātiskai tuvās gaismas un, ja atbilst, tālās gaismas piemērošanai mainīgiem apstākļiem.

2.7.28.1.   “Apgaismes vienība” ir gaismu izstarojoša sistēmas daļa, kas paredzēta, lai nodrošinātu vai papildinātu vienu vai vairākas priekšējā apgaismojuma funkcijas, ko sniedz AFS.

2.7.28.2.   “Uzstādīšanas ierīce” ir neatdalāms korpuss (luktura korpuss), kurā ir viena vai vairākas apgaismes vienības.

2.7.28.3.   “Apgaismes režīms” jeb “režīms” ir priekšējā apgaismojuma funkcijas stāvoklis, ko nodrošina sistēma AFS, un ko paredzējis ražotājs lietošanai īpašos transportlīdzekļos un īpašos vides apstākļos.

2.7.28.4.   “Sistēmas vadība” ir sistēmas daļa vai daļas, kas saņem transportlīdzekļa raidītos signālus un automātiski vada apgaismes vienību darbību.

2.7.28.5.   “AFS vadības signāls” (V, E, W, T) ir pievade AFS saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu.

2.7.28.6.   “Neitrāls stāvoklis” ir AFS stāvoklis, kad ir ieslēgts noteikts C klases tuvās gaismas lukturis (“galvenais tuvo gaismu lukturis”) vai tālās gaismas lukturis, ja piemērojams, un nav piemērots neviens AFS vadības signāls.

2.8.   “Apgaismes ierīces”, “gaismas signālierīces” vai atstarotāja “gaismu izstarojošā virsma” ir caurspīdīgā materiāla visa ārējā virsma vai daļa no tās, kā deklarēts ražotāja apstiprinājuma pieteikumā, pamatojoties uz rasējumu (skatīt 3. pielikumu).

“Apgaismojošā virsma” (skatīt 3. pielikumu).

2.9.1.   “Apgaismes ierīces apgaismojošā virsma” (skatīt 2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. un 2.7.26. punktu) ir atstarotāja pilnas apertūras taisnleņķa projekcija uz šķērsplaknes, bet galvenajiem lukturiem ar elipsoidālu atstarotāju – lēcas projekcija uz šķērsplaknes. Ja apgaismes ierīcei nav atstarotāja, piemēro 2.9.2. punktā minēto definīciju. Ja luktura gaismu izstarojošā virsma nosedz tikai daļu no atstarotāja pilnās apertūras, ņem vērā tikai šīs daļas projekciju.

Galvenajam tuvās gaismas lukturim apgaismojošo virsmu ierobežo nogriežņa redzamā projekcija uz lēcas. Ja atstarotājs un lēca ir regulējami attiecībā viens pret otru, tie jānoregulē vidējā stāvoklī.

Ja ir uzstādīta AFS:

ja apgaismes funkciju rada divas vai vairākas vienlaicīgi darbojošās apgaismes vienības transportlīdzekļa vienā pusē, atsevišķas apgaismojošās virsmas kopā ņemtas veido apgaismojošo virsmu, kas jāņem vērā (piemēram, 6.22.4. punkta attēlā 8., 9. un 11. apgaismes vienības atsevišķās apgaismojošās virsmas, ja tās, aplūkojot kopā un attiecīgi ņemot vērā to novietojumu, veido transportlīdzekļa labās puses apgaismojošo virsmu, kas jāievēro).

2.9.2.   “Gaismas signālierīces, kas nav atstarotājs, apgaismojošā virsma” (2.7.11. līdz 2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. un 2.7.22. līdz 2.7.25. punkts) ir luktura taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā pamatasij un ir saskarē ar luktura ārējo gaismu izstarojošo virsmu; šo projekciju ierobežo šajā plaknē esošo aizsegu malas, no kuriem katrs ļauj tikai 98 procentiem no kopējās gaismas intensitātes plūst pamatass virzienā.

Lai noteiktu apgaismojošās virsmas augšējo, apakšējo un sānu robežu, pārbaudot attālumu līdz transportlīdzekļa galējām malām un augstumu virs zemes, izmanto tikai aizsegus ar horizontālām vai vertikālām malām.

Saistībā ar citiem apgaismojošās virsmas lietojumiem, piemēram, attālumu starp diviem lukturiem vai funkcijām, izmanto šīs apgaismojošās virsmas ārējās kontūras apveidu. Aizsegiem jāpaliek paralēliem, bet ir atļauts izmantot citādu centrējumu.

Ja gaismas signālierīces apgaismojošā virsma pilnīgi vai daļēji apņem citas funkcijas apgaismojošo virsmu vai apņem neapgaismotu virsmu, apgaismojošo virsmu pašu var uzskatīt par gaismu izstarojošu virsmu.

2.9.3.   “Atstarotāja apgaismojošā virsma” (2.7.16. punkts) saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja deklarāciju, apstiprinot atstarotāju elementus, ir atstarotāja taisnlenķa projekcija plaknē, kas perpendikulāra tā pamatasij un ko ierobežo plaknes, kuras pieskaras deklarētajām atstarotāja optiskās sistēmas ārējām malām, un kas ir paralēla šai asij. Nosakot ierīces apakšējo, augšējo un sānu robežu, ņem vērā tikai vertikālas un horizontālas plaknes.

2.10.   “Redzamā virsma” noteiktā novērošanas virzienā saskaņā ar ražotāja vai attiecīgi pilnvarota ražotāja pārstāvja pieteikumu ir taisnlenķa projekcija:

vai nu apgaismojošās virsmas robežas projekcijai uz lēcas ārējās virsmas (a–b),

vai gaismu izstarojošajai virsmai (c–d)

plaknē, kas perpendikulāra novērošanas virzienam un tangenciāla lēcas ārējās virsmas izvirzītākajam punktam (skatīt šo noteikumu 3. pielikumu).

Tikai tad, ja gaismas signālierīce izstaro mainīgu gaismas intensitāti, tās redzamo virsmu, kas var būt mainīga, kā noteikts 2.7.1.3. punktā, attiecīgā gadījumā ņem vērā visos apstākļos, ko atļauj mainīgas intensitātes kontrole.

2.11.   “Pamatass” ir luktura raksturīgā ass, ko (luktura) ražotājs nosaka par atskaites virzienu (H = 0°, V = 0°) redzes lauka leņķiem fotometriskajos mērījumos un uzstādot lukturi transportlīdzeklim.

2.12.   “Atskaites centrs” ir punkts, kurā pamatass krustojas ar ārējo gaismu izstarojošo virsmu; to norāda luktura ražotājs.

2.13.   “Ģeometriskās redzamības leņķi” ir leņķi, kas nosaka minimālā telpas leņķa lauku, kurā jābūt redzamai luktura redzamajai virsmai. Telpas leņķa lauku nosaka pēc tās sfēras segmentiem, kuras centrs sakrīt ar luktura atskaites centru un kuras ekvators ir paralēls zemei. Šādus segmentus noteic attiecībā pret pamatasi. Horizontālie leņķi ß atbilst garumam un vertikālie leņķi α – platumam. Ģeometriskās redzamības leņķa iekšpusē nedrīkst būt šķēršļi gaismas izplatībai no jebkuras luktura redzamās virsmas daļas, ko novēro no bezgalības.

Ja mērījumus veic tuvāk lukturim, paralēli jāmaina novērošanas virziens, lai panāktu tādu pašu precizitāti.

Ģeometriskās redzamības leņķu iekšpusē neņem vērā šķēršļus, ja uz tiem norādīts jau luktura tipa apstiprināšanas laikā.

Ja uzstādītam lukturim kādu luktura redzamās virsmas daļu aizsedz kāda cita transportlīdzekļa daļa, jāpierāda, ka šķēršļu neaizsegtā luktura daļa tomēr atbilst fotometriskajām vērtībām, kas noteiktas, lai ierīci apstiprinātu par optisku vienību (skatīt šo noteikumu 3. pielikumu). Tomēr, ja ģeometriskās redzamības vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5° (lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes), uzstādītās optiskās vienības fotometrisko mērījumu lauku var samazināt līdz 5° zem horizontāles.

“Galējā ārmala” ir plakne transportlīdzekļa abās pusēs, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un sakrīt ar tā sānu ārmalu, neņemot vērā šādus izvirzījumus:

2.14.1.   riepas tuvu to saskares punktam ar zemi un riepu spiediena mēraparātu savienojumi;

2.14.2.   jebkuras pretslīdēšanas ierīces, kas var būt uzliktas riteņiem;

2.14.3.   netiešas redzamības ierīces;

2.14.4.   sānu virzienrādītājus, kontūrgaismas lukturus, priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, stāvgaismas lukturus, atstarotājus un sānu gabarītgaismas lukturus;

2.14.5.   transportlīdzeklim piestiprinātas muitas plombas un šo plombu nostiprināšanas un aizsardzības ierīces;

2.14.6.   M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā, kā norādīts 2.7. punktā, apkalpošanas durvju apgaismošanas sistēmas.

2.15.   “Kopējais platums” ir attālums starp divām vertikālajām plaknēm, kas noteiktas 2.14. punktā.

“Viens un vairāki lukturi”

2.16.1.   “Viens lukturis” ir:

| a) | ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismošanas vai signālgaismas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu pamatass virzienā, šī virsma var būt nepārtraukta vai salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām vai |
| --- | --- |

a)

ierīce vai ierīces daļa ar vienu apgaismošanas vai signālgaismas funkciju, vienu vai vairākiem gaismas avotiem un vienu redzamo virsmu pamatass virzienā, šī virsma var būt nepārtraukta vai salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām vai

| b) | jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuriem ir identa funkcija, kuri ir apstiprināti kā “D” tipa lukturi un uzstādīti tā, ka






  i) | to redzamo virsmu projekcija pamatass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas pamatass virzienā, vai |
| --- | --- | --- |

b)

jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu lukturu apvienojums, kuriem ir identa funkcija, kuri ir apstiprināti kā “D” tipa lukturi un uzstādīti tā, ka

i)

to redzamo virsmu projekcija pamatass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas pamatass virzienā, vai

| ii) | attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri pamatasij, nav lielāks par 15 mm, vai |
| --- | --- |

ii)

attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri pamatasij, nav lielāks par 15 mm, vai

| c) | jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu atstarotāju apvienojums, kuri ir apstiprināti atsevišķi un uzstādīti tā, lai:






  i) | to redzamo virsmu projekcija pamatass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas pamatass virzienā, vai |
| --- | --- | --- |

c)

jebkurš divu atsevišķu, vienādu vai atšķirīgu atstarotāju apvienojums, kuri ir apstiprināti atsevišķi un uzstādīti tā, lai:

i)

to redzamo virsmu projekcija pamatass virzienā aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo redzamo virsmu projekcijas pamatass virzienā, vai

| ii) | attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri pamatasij, nav lielāks par 15 mm. |
| --- | --- |

ii)

attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri pamatasij, nav lielāks par 15 mm.

2.16.2.   “Divi lukturi” vai “pāra skaita lukturi” ir vienota gaismu izstarojoša virsma joslas veidā, ja šī josla novietota simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni, stiepjas abās pusēs ne mazāk kā 0,4 m no transportlīdzekļa galējās ārmalas un ir ne mazāk kā 0,8 m gara; šādu joslu apgaismo ar vismaz diviem gaismas avotiem, kas novietoti pēc iespējas tuvu tās galiem; gaismu izstarojošo virsmu drīkst veidot vairāki cits citam līdzās novietoti elementi ar nosacījumu, ka vairāku atsevišķo gaismu izstarojošo virsmu projekcija vienā un tajā pašā šķērsplaknē aizņem ne mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kas aptver šo atsevišķo gaismu izstarojošo virsmu projekcijas.

2.17.   “Attālums starp diviem lukturiem”, kas vērsti vienā virzienā, ir īsākais attālums starp divām redzamajām virsmām pamatass virzienā. Ja attālums starp lukturiem nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, redzamo virsmu malas precīzi nav jānosaka.

2.18.   “Darbības indikators” ir gaismas vai skaņas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, vai ieslēgtā ierīce darbojas pareizi vai ne.

2.19.   “Kontūra indikators” ir gaismas (vai jebkurš līdzvērtīgs) signāls, kas norāda, ka ierīce ir ieslēgta, bet nenorāda, vai tā darbojas pareizi vai ne.

2.20.   “Papildu lukturis” ir lukturis, kura uzstādīšana ir ražotāja brīva izvēle.

2.21.   “Zeme” ir virsmas laukums zem transportlīdzekļa, kam jābūt stabili horizontālam.

2.22.   “Kustīgās daļas” ir transportlīdzekļa virsbūves paneļi vai citas daļas, kuru novietojumu var mainīt, paceļot, pagriežot vai pabīdot, nelietojot darbarīkus. Pie tām nepieskaita paceļamas kravas automašīnu vadītāja kabīnes.

2.23.   “Kustīgas daļas normālais lietošanas stāvoklis” ir kustīgas daļas stāvoklis(-ļi), ko transportlīdzekļa ražotājs norādījis normāliem transportlīdzekļa lietošanas un stāvēšanas nosacījumiem.

“Normāli transportlīdzekļa lietošanas nosacījumi” ir:

2.24.1.   mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis ir gatavs pārvietoties ar savu vilces motoru un tā kustīgās daļas ir normālajā stāvoklī, kā noteikts 2.23. punktā;

2.24.2.   piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.24.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās daļas ir normālajā(-jos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

“Transportlīdzekļa stāvēšanas nosacījumi” ir:

2.25.1.   mehāniskajam transportlīdzeklim – transportlīdzeklis stāv, tā vilces motors nedarbojas un tā kustīgās daļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā;

2.25.2.   piekabei – piekabe ir savienota ar velkošo mehānisko transportlīdzekli, kas ir 2.25.1. punktā aprakstītajā stāvoklī, un tās kustīgās daļas ir normālajā(-ajos) stāvoklī(-ļos), kā noteikts 2.23. punktā.

2.26.   “Līkumu apgaismojums” ir apgaismes funkcija, lai nodrošinātu labāku apgaismojumu ceļa līkumos.

“Pāris” ir lukturu pāris ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē.

2.27.1.   “Saskaņots pāris” ir lukturu pāris ar vienādām funkcijām transportlīdzekļa kreisajā un labajā pusē, kurš kā pāris atbilst fotometriskajām prasībām.

2.28.   “Avārijas apstāšanās signāls” ir signāls, lai norādītu citiem ceļu satiksmes dalībniekiem transportlīdzekļa aizmugurē, ka transportlīdzeklim tiek piemērots liels palēninājuma spēks, ko izraisījuši dominējošie ceļa apstākļi.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz tā apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai attiecīgi pilnvarots ražotāja pārstāvis.

Pieteikumam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros, un šādu informāciju:

3.2.1.   transportlīdzekļa tipa apraksts, ievērojot 2.2.1. līdz 2.2.4. punktā minētās pazīmes, kopā ar slodzes ierobežojumiem, īpaši maksimāli pieļaujamo slodzi bagāžniekā;

3.2.2.   ražotāja noteikto uzstādāmo apgaismes ierīču un gaismas signālierīču saraksts. Katrai funkcijai sarakstā var būt paredzēti vairāki ierīču tipi. Katram tipam jābūt pienācīgi apzīmētam (detaļa, tipa apstiprinājuma zīme, ražotāja nosaukums utt.); attiecībā uz katru funkciju sarakstā var iekļaut arī šādu papildu piezīmi “vai līdzvērtīgas ierīces”;

3.2.3.   visu apgaismes ierīču un gaismas signālierīču izvietojuma rasējums, norādot dažādo ierīču novietojumu transportlīdzeklī;

3.2.4.   lai pārbaudītu atbilstību šo noteikumu prasībām, pēc vajadzības katra atsevišķā luktura izvietojuma rasējums(-i), kurā redzama apgaismojošā virsma, kas noteikta 2.9. punktā, gaismu izstarojošā virsma, kas noteikta 2.8. punktā, pamatass, kas noteikta 2.11. punktā, un atskaites centrs, kas noteikts 2.12. punktā. Šo informāciju nevajag par pakaļējās numura zīmes lukturi (2.7.13. punkts);

3.2.5.   pieteikumā jāiekļauj apliecinājums par redzamās virsmas noteikšanā izmantoto metodi (skatīt 2.10. punktu);

ja transportlīdzeklim ir uzstādīta AFS, pieteikuma iesniedzējs sagatavo sīku aprakstu, sniedzot šādu informāciju:

3.2.6.1.   apgaismes funkcijas un režīmi, kuriem AFS ir apstiprināta;

3.2.6.2.   attiecīgie AFS vadības signāli un to tehniskais raksturojums, kā noteikts saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikumu;

3.2.6.3.   noteikumi, kas piemēroti, lai automātiski pielāgotu priekšējās apgaismes funkcijas un režīmus saskaņā ar šo noteikumu 6.22.7.4. punktu;

3.2.6.4.   īpaša pamācība (ja ir) gaismas avotu pārbaudei un stara vizuālai novērošanai;

3.2.6.5.   dokumenti saskaņā ar šo noteikumu 6.22.9.2. punktu;

3.2.6.6.   lukturi, kas grupēti vai kombinēti, vai savstarpēji apvienoti ar AFS;

3.2.6.7.   apgaismes vienības, kas konstruētas atbilstīgi šo noteikumu 6.22.5. punkta prasībām.

3.3.   Transportlīdzekli bez kravas, kas aprīkots ar visām apgaismes ierīcēm un gaismas signālierīcēm, kā noteikts 3.2.2. punktā, un kas ir apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips, piesaka tehniskajai iestādei, kura veic apstiprināšanas pārbaudes.

3.4.   Tipa apstiprinājuma dokumentiem pievieno dokumentu, kas paredzēts šo noteikumu I pielikumā.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai pieteiktais transportlīdzekļa tips atbilst noteikumu prasībām attiecībā uz visām sarakstā minētajām ierīcēm, šo transportlīdzekļa tipu apstiprina.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 04, atbilstīgi 04. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izsniegšanas laikā. Tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir šo numuru citiem transportlīdzekļu tipiem vai tam pašam transportlīdzekļa tipam, kas pieteikts ar ierīcēm, kuras nav uzskaitītas 3.2.2. punktā minētajā sarakstā, ievērojot šo noteikumu 7. punkta prasības.

4.3.   Lai 1958. gada Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņotu par apstiprinājuma piešķiršanu, attiecināšanu uz citu tipu, atteikšanu, anulēšanu vai transportlīdzekļa tipa/detaļas ražošanas galīgu pārtraukšanu saskaņā ar šiem noteikumiem, izmanto veidlapu, kura atbilst šo noteikumu 1. pielikumā sniegtajam paraugam.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma zīmi, kuru veido:

4.4.1.   aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

4.4.2.   šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā apļa.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar Nolīgumam pievienotiem vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā aprakstītais simbols nav jāatkārto; šajā gadījumā noteikumus un apstiprinājuma numurus, kā arī visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem valstī, kas piešķir apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, piešķirts apstiprinājums, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma zīmi piestiprina ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

4.8.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma zīmju izkārtojuma piemēri.

5.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

5.1.   Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces uzstāda tā, lai normālos lietošanas stāvokļos, kas paredzēti 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā, un neatkarīgi no vibrācijas, kurai tās var būt pakļautas, tās saglabātu šajos noteikumos paredzētos raksturlielumus un nodrošinātu transportlīdzekļa atbilstību šo noteikumu prasībām. Īpaši jāizslēdz nejauša lukturu regulējuma izjaukšana.

5.2.   Apgaismes lukturus, kas aprakstīti 2.7.9., 2.7.10. un 2.7.19. punktā, uzstāda tā, lai varētu viegli veikt to pareizu centrēšanu.

5.3.   Attiecībā uz visām gaismas signālierīcēm, ieskaitot tās, kas uzstādītas uz sānu paneļiem, transportlīdzeklī uzstādīta luktura pamatasij jābūt paralēlai uz ceļa esoša transportlīdzekļa atbalsta plaknei; turklāt tai jābūt perpendikulārai transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei sānu atstarotāju un sānu gabarītgaismas lukturu gadījumā un paralēlai šai plaknei visu pārējo signālierīču gadījumā. Katrā virzienā ir pieļaujama 3° novirze. Turklāt attiecībā uz uzstādīšanu jāievēro visi ražotāja noteiktie atsevišķie norādījumi.

5.4.   Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturu augstumu un centrējumu pārbauda transportlīdzeklī bez kravas uz plakanas, horizontālas virsmas pie nosacījumiem, kas paredzēti 2.24., 2.24.1. un 2.24.2. punktā un, ja ir uzstādīta AFS, ar sistēmu neitrālā stāvoklī.

Ja nav atsevišķu norādījumu, lukturus, kas veido pāri:

5.5.1.   transportlīdzeklī uzstāda simetriski attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni (aprēķinam jāpamatojas uz luktura ārējo ģeometrisko formu, nevis uz 2.9. punktā minētās apgaismojošās virsmas malu);

5.5.2.   tiem jābūt savstarpēji simetriskiem attiecībā pret garenisko vidusplakni, šī prasība neattiecas uz lukturu iekšējo konstrukciju;

5.5.3.   tiem jāatbilst vienādām kolorimetriskām prasībām un jābūt ar principā identiskiem fotometriskiem raksturlielumiem. Šīs prasības neattiecas uz F3 klases priekšējo miglas lukturu saskaņotu pāri;

5.5.4.   to fotometriskajiem raksturlielumiem principā jābūt identiskiem.

5.6.   Transportlīdzekļiem, kuru ārējā forma ir asimetriska, cik vien iespējams, jāatbilst minētajām prasībām.

5.7.   Grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti lukturi

Lukturi var būt grupēti, kombinēt vai savstarpēji apvienoti cits ar citu ar noteikumu, ka tie atbilst visām prasībām, kas attiecas uz krāsu, novietojumu, centrējumu, ģeometrisko redzamību, elektriskajiem slēgumiem, kā arī citām prasībām, ja tādas ir.

5.7.1.1.   Tomēr, grupējot bremžu signāllukturus un virzienrādītājus, jebkura horizontāla vai vertikāla taisne, kas iet cauri šo funkciju redzamo virsmu projekcijām pamatasij perpendikulārā plaknē, nedrīkst šķērsot vairāk nekā divas blakusesošas dažādu krāsu joslas atdalošas robežlīnijas.

Ja viena luktura redzamā virsma ir salikta no divām vai vairākām atšķirīgām daļām, tai jāatbilst šādām prasībām:

5.7.2.1.   atšķirīgo daļu projekcijas kopējais laukums plaknē, kas pieskaras caurspīdīgā materiāla ārējai virsmai un ir perpendikulāra pamatasij, nedrīkst aizņemt mazāk kā 60 procentu platības vismazākajā taisnstūrī, kurš aptver šo projekciju, vai arī attālums starp divām blakusesošām/tangenciālām atšķirīgajām daļām, ja to mēra perpendikulāri pamatasij, nedrīkst būt lielāks par 15 mm.

Maksimālo augstumu virs zemes mēra no redzamās virsmas augstākā punkta un minimālo augstumu no redzamās virsmas zemākā punkta pamatass virzienā.

Galveno tuvās gaismas lukturu minimālo augstumu attiecībā pret zemi mēra no optiskās sistēmas faktiskā izvada (piemēram, atstarotāja, lēcas, projekcijas lēcas) zemākā punkta neatkarīgi no šā izvada izmantošanas.

Ja augstums (maksimālais un minimālais) virs zemes nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

5.8.1.   Novietojumu platumā nosaka no tās redzamās virsmas malas pamatass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, ja tas attiecas uz kopējo platumu, un no redzamās virsmas iekšējām malām pamatass virzienā, ja tas attiecas uz attālumu starp lukturiem.

Ja novietojums platumā nepārprotami atbilst šo noteikumu prasībām, virsmu malas precīzi nav jānosaka.

Ja nav īpašu norādījumu, luktura ieslēgšanas laikā ar nolūku nemaina tā fotometriskos raksturlielumus (piemēram, intensitāti, krāsu, redzamo virsmu, u.t.t.).

5.9.1.   Virzienrādītāji, transportlīdzekļa avārijas signāls, dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, kas atbilst 6.18.7. punkta prasībām, un avārijas bremžu signāls izstaro mirgojošu gaismu.

5.9.2.   Luktura fotometriskie raksturlielumi var mainīties:

| a) | atkarībā no apgaismojuma; |
| --- | --- |

a)

atkarībā no apgaismojuma;

| b) | pārējo lukturu ieslēgšanas rezultātā vai |
| --- | --- |

b)

pārējo lukturu ieslēgšanas rezultātā vai

| c) | ja lukturi izmanto citai apgaismojuma funkcijai, |
| --- | --- |

c)

ja lukturi izmanto citai apgaismojuma funkcijai,

ar nosacījumu, ka jebkuras fotometrisko raksturlielumu izmaiņas atbilst attiecīgā luktura tehniskajiem noteikumiem.

Lukturis, kas noteikts 2.7. punktā, nedrīkst virzienā uz priekšu izstarot sarkanu gaismu, kura varētu būt maldinoša, un neviens lukturis, kas noteikts 2.7. punktā, izņemot atpakaļgaitas lukturi, nedrīkst virzienā uz aizmuguri izstarot baltu gaismu, kura varētu būt maldinoša. Neņem vērā apgaismes ierīces, kas uzstādītas transportlīdzekļa iekšpuses apgaismošanai. Šaubu gadījumā atbilstību šai prasībai pārbauda šādi:

5.10.1.   attiecībā uz sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu – sarkanas gaismas luktura redzamo virsmu, izņemot galējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi, nevar tieši redzēt novērotājs, kas pārvietojas 1. joslā, kā attēlots 4. pielikumā;

5.10.2.   attiecībā uz baltas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri, izņemot transportlīdzeklim uzstādītās baltas krāsas pamanāmības zīmes, – baltas gaismas luktura redzamo virsmu nevar tieši redzēt novērotājs, kas 2. joslas robežās pārvietojas šķērsplaknē, kura atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa aizmugures (skatīt 4. pielikumu).

Novērotājam redzamo 1. un 2. joslu attiecīgās plaknes ierobežo šādi:

5.10.3.1.   augstumā – divas horizontālas plaknes, kas ir attiecīgi 1 m un 2,2 m virs zemes;

5.10.3.2.   platumā – divas vertikālas plaknes, kas, veidojot 15° leņķi attiecīgi virzienā uz priekšu un uz aizmuguri uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, šķērso transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu saskares punktu vai punktus un ierobežo transportlīdzekļa kopējo platumu; ja ir vairāki saskares punkti, tad vistālāk priekšā esošajam punktam jāatbilst priekšējai plaknei, un vistālāk aizmugurē esošajam punktam aizmugures plaknei.

5.11.   Elektriskajiem slēgumiem jābūt tādiem, lai priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus, kontūrgaismas lukturus, ja tādi ir, sānu gabarītgaismas lukturus, ja tādi ir, un pakaļējās numura zīmes lukturus varētu ieslēgt un izslēgt tikai vienlaicīgi. Šis nosacījums neattiecas uz priekšējiem un pakaļējiem gabarītgaismas lukturiem, ko izmanto kā stāvgaismas lukturus, kā arī uz sānu gabarītgaismas lukturiem, ja tie ir kombinēti vai savstarpēji apvienoti ar minētajiem lukturiem, un uz sānu gabarītgaismas lukturiem, ja tiem atļauts izstarot mirgojošu gaismu.

5.12.   Elektriskajiem slēgumiem jābūt tādiem, lai galvenos tālās un tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus nevarētu ieslēgt, neieslēdzot arī 5.11. punktā minētos lukturus. Tomēr šī prasība neattiecas uz galvenajiem tālās vai tuvās gaismas lukturiem, ja to gaismas brīdinājuma signālus veido galveno tālās gaismas lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem vai galveno tuvās gaismas lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem, vai pārmaiņus galveno tālās un tuvās gaismas lukturu iedegšanās pēc īsiem intervāliem.

5.13.   Indikatori

Ja šajos noteikumos ir minēta prasība uzstādīt kontūra indikatoru, to var aizstāt ar “darbības” indikatoru.

5.14.   Ieslēpjami lukturi

5.14.1.   Lukturus aizliegts ieslēpt, izņemot galvenos tālās gaismas lukturus, galvenos tuvās gaismas lukturus un priekšējos miglas lukturus, ko drīkst ieslēpt, ja nelieto.

5.14.2.   Ja ieslēpšanas ierīces(-ču) darbībā rodas kāda kļūme, lukturiem jāpaliek lietošanas stāvoklī, ja tos jau lieto, vai jābūt iespējai tos pārslēgt lietošanas stāvoklī bez darbarīkiem.

5.14.3.   Jābūt iespējai pārslēgt lukturus lietošanas stāvoklī un ieslēgt tos ar vienu un to pašu vadības ierīci, kas neizslēdz iespēju pārslēgt tos lietošanas stāvoklī bez ieslēgšanas. Tomēr grupētu galveno tālās gaismas un galveno tuvās gaismas lukturu gadījumā minētajai vadības ierīcei jāiedarbina tikai galvenie tuvās gaismas lukturi.

5.14.4.   Jāizslēdz iespēja no vadītāja vietas apzināti apstādināt ieslēgtus lukturus, pirms tie sasnieguši lietošanas stāvokli. Ja pastāv risks apžilbināt citus ceļu satiksmes dalībniekus, kamēr lukturi ir kustībā, tie drīkst iedegties, tikai sasniedzot lietošanas stāvokli.

5.14.5.   Ja ieslēpšanas ierīces temperatūra ir no –30 °C līdz +50 °C, galvenajiem lukturiem lietošanas stāvoklis jāsasniedz trijās sekundēs pēc vadības ierīces sākotnējās iedarbināšanas.

5.15.   Lukturu izstarotās gaismas krāsas ir šādas:

| galvenais tālās gaismas lukturis: | balta |
| --- | --- |
| galvenais tuvās gaismas lukturis: | balta |
| priekšējais miglas lukturis: | balta vai selektīvi dzeltena |
| atpakaļgaitas lukturis: | balta |
| virzienrādītājs: | dzintarkrāsa |
| avārijas signāls: | dzintarkrāsa |
| bremžu signāllukturis: | sarkana |
| avārijas bremžu signāls: | dzintarkrāsa vai sarkana |
| pakaļējās numura zīmes lukturis: | balta |
| priekšējais gabarītgaismas lukturis; | balta |
| pakaļējais gabarītgaismas lukturis: | sarkana |
| pakaļējais miglas lukturis: | sarkana |
| stāvgaismas lukturis: | balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savstarpēji apvienots ar sānu virzienrādītājiem vai sānu gabarītgaismas lukturiem |
| sānu gabarītgaismas lukturis: | dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji apvienots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai grupēts ar pakaļējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo atstarotāju |
| kontūrgaismas lukturis: | balta priekšā, sarkana aizmugurē |
| dienas gaitas lukturis: | balta |
| pakaļējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | sarkana |
| pakaļējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma: | sarkana |
| priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | identa avārijas gaismai (5) |
| sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas: | dzintarkrāsa; tomēr galējais sānu atstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi, galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi vai pakaļējo atstarotāju, kam nav trīsstūra formas |
| pagrieziena lukturis: | balta |
| pamanāmības zīmes: | sānos balta vai dzeltena; |
| | aizmugurē sarkana vai dzeltena (6). |
| adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS): | balta. |

galvenais tālās gaismas lukturis:

balta

galvenais tuvās gaismas lukturis:

balta

priekšējais miglas lukturis:

balta vai selektīvi dzeltena

atpakaļgaitas lukturis:

balta

virzienrādītājs:

dzintarkrāsa

avārijas signāls:

dzintarkrāsa

bremžu signāllukturis:

sarkana

avārijas bremžu signāls:

dzintarkrāsa vai sarkana

pakaļējās numura zīmes lukturis:

balta

priekšējais gabarītgaismas lukturis;

balta

pakaļējais gabarītgaismas lukturis:

sarkana

pakaļējais miglas lukturis:

sarkana

stāvgaismas lukturis:

balta priekšā, sarkana aizmugurē, dzintarkrāsa, ja savstarpēji apvienots ar sānu virzienrādītājiem vai sānu gabarītgaismas lukturiem

sānu gabarītgaismas lukturis:

dzintarkrāsa; tomēr galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai kombinēts, vai savstarpēji apvienots ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi vai grupēts ar pakaļējo atstarotāju, vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo atstarotāju

kontūrgaismas lukturis:

balta priekšā, sarkana aizmugurē

dienas gaitas lukturis:

balta

pakaļējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

sarkana

pakaļējais atstarotājs, kam ir trīsstūra forma:

sarkana

priekšējais atstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

identa avārijas gaismai (5)

sānu atstarotājs, kam nav trīsstūra formas:

dzintarkrāsa; tomēr galējais sānu atstarotājs var būt sarkans, ja tas ir grupēts vai ja tam daļa gaismu izstarojošās virsmas ir kopēja ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, pakaļējo kontūrgaismas lukturi, pakaļējo miglas lukturi, bremžu signāllukturi, galējo pakaļējo sarkano sānu gabarītgaismas lukturi vai pakaļējo atstarotāju, kam nav trīsstūra formas

pagrieziena lukturis:

balta

pamanāmības zīmes:

sānos balta vai dzeltena;

aizmugurē sarkana vai dzeltena (6).

adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS):

balta.

Lukturu skaits

5.16.1.   Transportlīdzeklī uzstādīto lukturu skaitam jābūt tādam, kā norādīts šo noteikumu atsevišķajos norādījumos.

5.17.   Lukturus var uzstādīt uz kustīgām daļām, ievērojot 5.18., 5.19. un 5.20. punktā minētos nosacījumus.

Pakaļējos gabarītgaismas lukturus, pakaļējos virzienrādītājus un pakaļējos atstarotājus, kam ir trīsstūra forma vai kam tās nav, drīkst uzstādīt uz kustīgām daļām tikai šādos gadījumos:

5.18.1.   ja visos kustīgo daļu fiksētajos stāvokļos uz šīm kustīgajām daļām uzstādītie lukturi atbilst šiem lukturiem piemērojamajām novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām. Ja minētās funkcijas iegūst, apvienojot divus lukturus, kas ir apstiprināti kā D tipa lukturi (skatīt 2.16.1. punktu), pietiek, ja uzskaitītajām prasībām atbilst tikai viens no šiem lukturiem

vai

5.18.2.   ja minētajām funkcijām uzstāda un iedarbina papildu lukturus, kad attiecīgā kustīgā daļa atrodas fiksētā atvērtā stāvoklī, ar noteikumu, ka šie papildu lukturi atbilst novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām, kas attiecas uz lukturiem, ko uzstāda uz minētajām kustīgajām daļām.

5.19.   Ja kustīgo daļu stāvokli nevar uzskatīt par “normālu lietošanas stāvokli”, uz šīm kustīgajām daļām uzstādītās ierīces nedrīkst radīt liekas neērtības ceļu satiksmes dalībniekiem.

5.20.   Ja lukturis ir uzstādīts uz kustīgas daļas un ja kustīgā daļa ir “normālā lietošanas stāvoklī(-ļos)”, lukturim vienmēr jāatgriežas tajā stāvoklī(-ļos), ko ražotājs norādījis saskaņā ar šiem noteikumiem. Uzskata, ka galvenie tuvās gaismas lukturi un priekšējie miglas lukturi atbilst šai prasībai, ja, kustīgajām daļām pārvietojoties un atgriežoties normālajā stāvoklī 10 reizes, neviena no šo lukturu leņķa slīpuma vērtībām attiecībā pret luktura balstu, mērot pēc katras kustīgās daļas darbības, neatšķiras no 10 izmērīto vērtību vidējās vērtības vairāk par 0,15 procentiem. Ja šī vērtība ir pārsniegta, katru 6.2.6.1.1. punktā norādīto robežu pielāgo atbilstīgi pārsniegtajai vērtībai, lai samazinātu atļautās slīpuma robežas, pārbaudot transportlīdzekli saskaņā ar 6. pielikumu.

Neviena kustīgā daļa nevienā fiksētā stāvoklī, kas atšķiras no “normālā lietošanas stāvokļa”, neatkarīgi no tā, vai uz tās ir vai nav uzstādīta gaismas signālierīce, nedrīkst apslēpt vairāk par 50 procentiem no priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu, priekšējo un pakaļējo virzienrādītāju un atstarotāju redzamās virsmas pamatass virzienā.

Ja šī prasība nav izpildāma, rīkojas šādi:

5.21.1.   gadījumos, kad kustīgās daļas apslēpj vairāk par 50 procentiem no minēto lukturu redzamās virsmas pamatass virzienā, iedarbina papildu lukturus, kas atbilst visām minēto lukturu novietojuma, ģeometriskās redzamības un fotometriskajām prasībām;

vai,

5.21.2.   aizpildot paziņojuma veidlapu (1. pielikuma 10.1. punkts), tajā iekļauj piezīmi, kas informē citas administratīvās iestādes par to, ka kustīgās daļas var apslēpt vairāk par 50 procentiem no minēto lukturu redzamās virsmas pamatass virzienā

un

ar uzrakstu transportlīdzeklī informē lietotājus par to, ka, kādai kustīgai daļai atrodoties noteiktā(-os) stāvoklī(-ļos), citi ceļu satiksmes dalībnieki jābrīdina par transportlīdzekļa atrašanās vietu uz ceļa; piemēram, ar brīdinājuma trīsstūri vai citām ierīcēm saskaņā ar valsts prasībām lietošanai uz ceļa.

5.21.3.   Šo noteikumu 5.21.2. punkts neattiecas uz atstarotājiem.

5.22.   Ja lukturus nevar darbināt, uzstādot vienīgi gaismas avotu, par neesošiem uzskata arī lukturus, uz kuriem ir apstiprinājuma zīme, izņemot atstarotājus.

5.23.   Lukturus transportlīdzeklī uzstāda tā, lai gaismas avotu varētu pareizi nomainīt saskaņā ar ražotāja pamācību bez īpašiem darbarīkiem, izņemot tos, ko kopā ar transportlīdzekli piegādājis ražotājs. Šī prasība neattiecas uz:

| a) | apstiprinātām ierīcēm ar nenomaināmu gaismas avotu; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātām ierīcēm ar nenomaināmu gaismas avotu;

| b) | apstiprinātām ierīcēm ar gaismas avotiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99. |
| --- | --- |

b)

apstiprinātām ierīcēm ar gaismas avotiem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 99.

5.24.   Pakaļējā gabarītgaismas luktura gaismas signālierīces funkcijas pagaidu nomaiņa luktura nedarbošanās gadījumā ir atļauta ar noteikumu, ka aizstājošā funkcija pēc krāsas, gaismas intensitātes un stāvokļa ir tāda pati kā funkcija, kas vairs nedarbojas, un ar noteikumu, ka aizstājošā ierīce pilda savu sākotnējo drošības funkciju. Aizvietošanas laikā indikators uz vadības paneļa (skatīt šo noteikumu 2.18. punktu) norāda uz pagaidu aizvietojumu un vajadzību pēc remonta.

5.25.   Ja ir uzstādīta AFS, to uzskata par līdzvērtīgu galveno tuvās gaismas lukturu pārim un ja sistēma nodrošina tālās gaismas funkciju(-as), to uzskata par līdzvērtīgu tālās gaismas lukturu pārim.

5.26.   Ir atļauti tādi pakaļējie virzienrādītāji, pakaļējie gabarītgaismas lukturi, stopsignāli (izņemot S4 kategorijas bremžu signāllukturus) un pakaļējie miglas lukturi ar mainīgas intensitātes kontroli, kuri vienlaikus atbilst vismaz vienam no šādiem ārējiem faktoriem – apkārtējais apgaismojums, migla, sniegputenis, lietus, šļakatas, putekļu mākonis, gaismu emitējošās virsmas piesārņojums – ar nosacījumu, ka to noteiktā intensitātes attiecība tiek saglabāta visās variāciju pārejās. Pāreju laikā nedrīkst būt novērojamas asas intensitātes variācijas. S4 bremžu signāllukturi var izstarot mainīgu gaismas intensitāti neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Ir jābūt iespējai, ka vadītājs nosaka tādu iepriekšminēto funkciju gaismas intensitāti, kas atbilst to nemainīgajai kategorijai, un atkal iestāda tās uz automātiski maināmā kategorijā.

6.   ATSEVIŠĶI NORĀDĪJUMI

6.1.   GALVENIE TĀLĀS GAISMAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.1.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.1.2.   Skaits

Divi vai četri, kam tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 31, 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

N3 kategorijas transportlīdzekļos

drīkst uzstādīt vēl divus papildu galvenos tālās gaismas lukturus.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, divus papildu galvenos lukturus atļauts uzstādīt tikai kā gaismas signālierīci, kuras signālu veido lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (skatīt 5.12. punktu) gaišā diennakts laikā.

6.1.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.1.4.   Atrašanās vieta

6.1.4.1.   Platumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.1.4.2.   Augstumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.1.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē, turklāt lukturiem jābūt uzstādītiem tā, lai to izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši neradītu neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.1.5.   Ģeometriskā redzamība

Apgaismojošās virsmas redzamība, ieskaitot tās redzamību joslās, kas attiecīgajā novērošanas virzienā ir neapgaismotas, jānodrošina diverģējošā telpā, kuru ierobežo līnijas, kas savienojas ar apgaismojošās virsmas perimetru un veido vismaz 5° leņķi ar galvenā luktura pamatasi. Ģeometriskās redzamības leņķu sākums ir apgaismojošās virsmas projekcijas perimetrs šķērsplaknē, kas pieskaras tai galvenā luktura lēcas daļai, kura ir izvirzīta vistālāk uz priekšu.

6.1.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

Nodrošinot līkumu apgaismojumu, katrā transportlīdzekļa pusē ap savu asi nedrīkst griezties vairāk kā viens galvenais tālās gaismas lukturis.

6.1.7.   Elektriskie slēgumi

6.1.7.1.   Galvenie tālās gaismas lukturi jāuzstāda tā, lai tos varētu ieslēgt tikai vienlaicīgi vai pāros. Ja saskaņā ar 6.1.2. punkta noteikumiem N3 kategorijas transportlīdzeklī ir uzstādīti divi papildu galvenie tālās gaismas lukturi, vienlaicīgi ieslēdzami var būt ne vairāk kā divi lukturu pāri. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, jāieslēdzas vismaz vienam tālās gaismas lukturu pārim. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdzas visiem galvenajiem tālās gaismas lukturiem.

6.1.7.2.   Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

6.1.7.3.   Ja uzstādīti četri ieslēpjami galvenie lukturi, paceltā stāvoklī tiem jānodrošina, ka vienlaicīgi nevar darboties neviens no papildu galvenajiem lukturiem, kas uzstādīti kā gaismas signālierīce, kuras signālu veido lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (skatīt 5.12. punktu) gaišā diennakts laikā.

6.1.8.   Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti.

6.1.9.   Citas prasības

6.1.9.1.   Kopējā maksimālā gaismas intensitāte galvenajiem tālās gaismas lukturiem, ko var ieslēgt vienlaicīgi, nedrīkst pārsniegt 225 000 cd, kas nozīmē, ka kontrolskaitļu summa nedrīkst pārsniegt 75 vienības.

6.1.9.2.   Maksimālo gaismas intensitāti aprēķina, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katra atsevišķā luktura. Uz katra priekšējā luktura ar marķējumu “R” vai “CR” norādītajam kontrolskaitlim jābūt “10”.

6.2.   GALVENIE TUVĀS GAISMAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 98 un 112)

6.2.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.2.2.   Skaits

Divi, tips apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 31, 98 vai 112, izņemot A klases galvenos lukturus.

6.2.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.2.4.   Atrašanās vieta

6.2.4.1.   Platumā: tā redzamās virsmas mala pamatass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm.

6.2.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 500 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļos (7) maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

6.2.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.2.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un ß, kā noteikts 2.13. punktā:

| α | = | 15° uz augšu un 10° uz leju, |
| --- | --- | --- |
| ß | = | 45° uz āru un 10° uz iekšu. |

α

=

15° uz augšu un 10° uz leju,

ß

=

45° uz āru un 10° uz iekšu.

Tā kā fotometriskās vērtības, kas attiecas uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, neattiecas uz pilnu ģeometriskās redzamības lauku, tipa apstiprināšanas nolūkos pārējā daļā minimālajai vērtībai jābūt 1 cd. Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās luktura tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.2.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

Vertikālā centrēšana

6.2.6.1.1.   Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas nogriežņa slīpumu, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 procentam, un tas skaidri salasāmi un neizdzēšami jānorāda uz katra transportlīdzekļa pie katra galvenā luktura vai uz ražotāja plāksnītes ar simbolu, kurš parādīts 7. pielikumā.

Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.2.6.1.2. punktu.

6.2.6.1.2.   Atkarībā no galvenā tuvās gaismas luktura redzamās virsmas apakšējās malas pamatass virzienā uzstādījuma augstuma (h) metros, ko mēra transportlīdzeklim bez kravas, tuvās gaismas nogriežņa vertikālajam slīpumam saskaņā ar visiem statiskajiem nosacījumiem, kas noteikti 5. pielikumā, jāpaliek šādās robežās, un sākotnējam iestatījumam jābūt šādām vērtībām:

| h < 0,8 |
| --- |
| robežas: | no –0,5 procentiem līdz –2,5 procentiem |
| sākotnējais iestatījums: | no –1,0 procentiem līdz –1,5 procentiem |
| 0,8 ≤ h ≤ 1,0 |
| robežas: | no –0,5 procentiem līdz –2,5 procentiem |
| sākotnējais iestatījums: | no –1,0 procentiem līdz –1,5 procentiem |
| vai, pēc ražotāja izvēles, | |
| robežas: | no –1,0 procentiem līdz –3,0 procentiem |
| sākotnējais iestatījums: | no –1,5 procentiem līdz –2,0 procentiem |

h < 0,8

robežas:

no –0,5 procentiem līdz –2,5 procentiem

sākotnējais iestatījums:

no –1,0 procentiem līdz –1,5 procentiem

0,8 ≤ h ≤ 1,0

robežas:

no –0,5 procentiem līdz –2,5 procentiem

sākotnējais iestatījums:

no –1,0 procentiem līdz –1,5 procentiem

vai, pēc ražotāja izvēles,

robežas:

no –1,0 procentiem līdz –3,0 procentiem

sākotnējais iestatījums:

no –1,5 procentiem līdz –2,0 procentiem

šajā gadījumā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju par to, kura no abām alternatīvām jāizmanto;

| h > 1,0 |
| --- |
| robežas: | no –1,0 procentiem līdz –3,0 procentiem |
| sākotnējais iestatījums: | no –1,5 procentiem līdz –2,0 procentiem |

h > 1,0

robežas:

no –1,0 procentiem līdz –3,0 procentiem

sākotnējais iestatījums:

no –1,5 procentiem līdz –2,0 procentiem

Minētās robežas un sākotnējo iestatījumu vērtības ir apkopotas turpmākajā diagrammā.

N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļos, kuros galveno lukturu augstums pārsniedz 1 200 mm, nogriežņa vertikālajam slīpumam jābūt robežās no –1,5 procentiem līdz –3,5 procentiem.

Sākotnējam iestatījumam jābūt no –2 procentiem līdz –2,5 procentiem.

Image

Galveno lukturu izlīdzināšanas ierīce

6.2.6.2.1.   Ja galveno lukturu izlīdzināšanas ierīci vajag, lai ievērotu 6.2.6.1.1. un 6.2.6.1.2. punkta prasības, šai ierīcei jābūt automātiskai.

6.2.6.2.2.   Ierīces, ko ar pārtraukumiem vai nepārtraukti regulē rokas režīmā, tomēr ir atļauts lietot, ja tām ir aizturstāvoklis, no kura ar standarta regulēšanas skrūvēm vai līdzīgiem līdzekļiem lukturus var atgriezt sākotnējā slīpumā, kas noteikts 6.2.6.1.1. punktā.

Šādām rokas režīmā regulējamām ierīcēm jābūt darbināmām no vadītāja vietas.

Nepārtraukti regulējamām ierīcēm jābūt marķējumam, uz kura norādīti slogošanas nosacījumi, kas attiecas uz tuvās gaismas regulēšanu.

Stāvokļu skaitam ierīcēs, kas nav nepārtraukti regulējamas, jāatbilst to vērtību robežām, kuras norādītas 6.2.6.1.2. punktā atbilstīgi visiem 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

Arī šādām ierīcēm pie to vadības ierīces (skatīt 8. pielikumu) jābūt marķējumam, kurā skaidri norādīti slogošanas nosacījumi, kas noteikti 5. pielikumā un kas attiecas uz tuvās gaismas regulēšanu.

6.2.6.2.3.   Ja 6.2.6.2.1. un 6.2.6.2.2. punktā aprakstītās ierīces nedarbojas, tuvās gaismas lukturi nedrīkst atrasties stāvoklī, kurā tuvās gaismas slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstājusi darboties.

Mērīšanas kārtība

6.2.6.3.1.   Pēc sākotnējā slīpuma noregulēšanas tuvās gaismas slīpumu, ko izsaka procentos, mēra saskaņā ar statiskajiem nosacījumiem un ievērojot visus slogošanas nosacījumus, kas noteikti 5. pielikumā.

6.2.6.3.2.   Tuvās gaismas slīpuma novirzes atkarībā no slodzes mēra saskaņā ar 6. pielikumā noteikto pārbaudes procedūru.

6.2.6.4.   Horizontālā centrēšana

Viena vai abu galveno tuvās gaismas lukturu horizontālo centrējumu var mainīt, lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, ar noteikumu, ka, virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu, attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā nogriežņa izliekuma lauzuma punkts krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgo galveno tuvās gaismas lukturu uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes.

6.2.7.   Elektriskie slēgumi

Vadības ierīcei, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visi galvenie tālās gaismas lukturi.

Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

Ja galvenie tuvās gaismas lukturi uzstādīti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98, gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

Lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, ir atļauts iedarbināt vienu papildu gaismas avotu vai vienu vai vairākus LED moduļus, kas atrodas galveno tuvās gaismas lukturu iekšpusē vai lukturī (izņemot galveno tālās gaismas lukturi), kurš ir grupēts vai savstarpēji apvienots ar attiecīgajiem galvenajiem tuvās gaismas lukturiem, ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. Atbilstību šai prasībai ražotājs var apliecināt ar aprēķiniem vai citiem līdzekļiem, ko par tipa apstiprināšanu atbildīgā iestāde uzskata par piemērotiem.

Galveno tuvās gaismas lukturu ieslēgšana un izslēgšana var būt automātiska. Tomēr vienmēr jābūt iespējai galvenos tuvās gaismas lukturus ieslēgt un izslēgt rokas režīmā.

6.2.8.   Indikatori

6.2.8.1.   Indikatorus uzstāda pēc izvēles.

6.2.8.2.   Obligāti jāuzstāda indikators ar mirgojošu vai nemirgojošu brīdinājuma gaismas signālu:

| a) | ja līkumu apgaismojuma nodrošināšanu panāk, virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu, vai |
| --- | --- |

a)

ja līkumu apgaismojuma nodrošināšanu panāk, virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu, vai

| b) | ja galveno tuvo gaismu nodrošināšanai ir izmantots viens vai vairāki LED moduļi. |
| --- | --- |

b)

ja galveno tuvo gaismu nodrošināšanai ir izmantots viens vai vairāki LED moduļi.

To iedarbina:

| a) | ja nogriežņa izliekuma lauzuma punktu nav iespējams virzīt vai |
| --- | --- |

a)

ja nogriežņa izliekuma lauzuma punktu nav iespējams virzīt vai

| b) | ja viens no LED moduļiem, kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas, nedarbojas. |
| --- | --- |

b)

ja viens no LED moduļiem, kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas, nedarbojas.

Tas paliek ieslēgts, kamēr bojājums nav novērsts. To uz laiku var atcelt, bet darbība ir jāatkārto katru reizi, kad ieslēdz un izslēdz ierīci, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju.

6.2.9.   Citas prasības

Prasības, kas noteiktas 5.5.2. punktā, uz galvenajiem tuvās gaismas lukturiem neattiecas.

Galvenos tuvās gaismas lukturus ar gaismas avotu vai LED moduli(-ļus), kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas un kura objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, drīkst uzstādīt tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (8).

Attiecībā uz vertikālo slīpumu nepiemēro 6.2.6.2.2. punkta noteikumus galvenajiem tuvās gaismas lukturiem:

| a) | ar LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas, vai |
| --- | --- |

a)

ar LED moduli(-ļiem), kuri nodrošina galvenās tuvās gaismas, vai

| b) | ar gaismas avotu, kas nodrošina galvenās tuvās gaismas un kura objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus. |
| --- | --- |

b)

ar gaismas avotu, kas nodrošina galvenās tuvās gaismas un kura objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus.

Lai nodrošinātu līkumu apgaismojumu, var izmantot tikai galvenos tuvās gaismas lukturus saskaņā ar Noteikumiem Nr. 98 vai 112.

Ja līkumu apgaismojumu nodrošina, horizontāli virzot visu gaismas kūli vai nogriežņa izliekuma lauzuma punktu, šo funkciju iedarbina tikai tad, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu; šo prasību nepiemēro, ja līkumu apgaismojumu iedarbina, lai nogrieztos pa labi labās puses satiksmē (pa kreisi kreisās puses satiksmē).

6.3.   PRIEKŠĒJIE MIGLAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 19)

6.3.1.   Uzstādīšana

Mehāniskajos transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.3.2.   Skaits

Divi.

6.3.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.3.4.   Atrašanās vieta

6.3.4.1.   Platumā: tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.3.4.2.   Augstumā:

| minimālais augstums: | ne zemāk kā 250 mm virs zemes. |
| --- | --- |
| maksimālais augstums: | attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ne augstāk kā 800 mm virs zemes.
  Visu pārējo kategoriju, izņemot N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) (9), transportlīdzekļiem ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.
  N3G kategorijas transportlīdzekļiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm. |

minimālais augstums:

ne zemāk kā 250 mm virs zemes.

maksimālais augstums:

attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem ne augstāk kā 800 mm virs zemes.

Visu pārējo kategoriju, izņemot N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) (9), transportlīdzekļiem ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

N3G kategorijas transportlīdzekļiem maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 500 mm.

Neviens redzamās virsmas punkts pamatass virzienā nedrīkst atrasties augstāk par galvenā tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstāko punktu pamatass virzienā.

6.3.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.3.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

| α | = | 5° uz augšu un uz leju, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° uz āru un 10° uz iekšu. |

α

=

5° uz augšu un uz leju,

β

=

45° uz āru un 10° uz iekšu.

Tā kā fotometriskās vērtības, kas attiecas uz priekšējiem miglas lukturiem, neattiecas uz pilnu ģeometriskās redzamības lauku, tipa apstiprināšanas nolūkos pārējā daļā minimālajai vērtībai jābūt 1 cd. Paneļu vai citu aprīkojuma elementu atrašanās priekšējo miglas lukturu tuvumā nedrīkst radīt sekundāru ietekmi, kas var radīt neērtības pārējiem satiksmes dalībniekiem (10).

6.3.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

Vertikālā centrēšana

6.3.6.1.1.   B klases priekšējo miglas lukturu gadījumā nogriežņa vertikālais slīpums, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, ir 1,5 procenti vai mazāks (10).

F3 klases priekšējo miglas lukturu gadījumā:

6.3.6.1.2.1.   sākotnējo lejupvērsto nogriežņa slīpumu, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz vienai decimālzīmei aiz komata, un tas skaidri salasāmi un neizdzēšami jānorāda uz katra transportlīdzekļa vai nu pie priekšējā miglas luktura vai uz ražotāja plāksnītes, vai kombinācijā ar norādi, kura minēta 6.2.6.1.1. punktā, izmantojot simbolu, kurš parādīts 7. pielikumā. Šādi norādītā lejupvērstā slīpuma vērtību nosaka saskaņā ar 6.3.6.1.2.2. punktu;

6.3.6.1.2.2.   atkarībā no priekšējā miglas luktura redzamās virsmas apakšējās malas pamatass virzienā uzstādījuma augstuma (h) metros, ko mēra transportlīdzeklim bez kravas, nogriežņa vertikālajam slīpumam saskaņā ar visiem statiskajiem nosacījumiem, jābūt šādai(-ām) vērtībai(-ām):

| h ≤ 0,8 |
| --- |
| Ierobežojumi: | no –1,0 procentiem līdz –2,5 procentiem |
| Sākotnējais iestatījums: | no –1,5 procentiem līdz –2,0 procentiem |
| h > 0,8 |
| Ierobežojumi: | no –1,5 procentiem līdz –3,0 procentiem |
| Sākotnējais iestatījums: | no –2,0 procentiem līdz –2,5 procentiem |

h ≤ 0,8

Ierobežojumi:

no –1,0 procentiem līdz –2,5 procentiem

Sākotnējais iestatījums:

no –1,5 procentiem līdz –2,0 procentiem

h > 0,8

Ierobežojumi:

no –1,5 procentiem līdz –3,0 procentiem

Sākotnējais iestatījums:

no –2,0 procentiem līdz –2,5 procentiem

Priekšējo miglas lukturu augstuma regulēšanas [līmeņošanas] ierīce.

6.3.6.2.1.   Gadījumā, ja priekšējā miglas luktura gaismas avota(-u) objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus, 6.3.6.1.2.2. punkta prasības ir automātiski jāizpilda pie visiem šo noteikumu 5. pielikumā noteiktajiem slogošanas nosacījumiem.

6.3.6.2.2.   Ja priekšējais miglas lukturis ir aprīkots ar atsevišķu augstuma regulēšanas [līmeņošanas] ierīci, vai kas ir grupēta ar citām priekšējā apgaismojuma un gaismas signālfunkcijām, tā vertikālajam slīpumam saskaņā ar statiskajiem slogošanas nosacījumiem, kas noteikti šo noteikumu 5. pielikumā, ir jāpaliek 6.3.6.1.2.2. punktā paredzētajās robežās.

6.3.6.2.3.   Ja F3 kategorijas priekšējais miglas lukturis ir galvenā tuvās gaismas luktura vai AFS sistēmas daļa, 6.2.6. punkta noteikumus piemēro, izmantojot priekšējo miglas gaismu kā tuvo gaismu daļu.

Šajā gadījumā 6.2.6. punktā definētās augstuma regulēšanas [līmeņošanas] robežas var piemērot arī tad, ja šo priekšējo miglas lukturi izmanto kā tādu.

6.3.6.2.4.   Augstuma regulēšanas[līmeņošanas] ierīci var arī lietot, lai automātiski pielāgotu priekšējo miglas gaismu slīpumu dominējošiem apkārtējiem apstākļiem, ar nosacījumu, ka 6.3.6.1.2.2. punktā definētā lejupvērstā slīpuma robežas nav pārsniegtas.

6.3.6.2.5.   Ja līmeņošanas ierīce nedarbojas, priekšējās miglas gaismas nedrīkst atrasties stāvoklī, kurā nogriežņa slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstājusi darboties.

6.3.7.   Elektriskie slēgumi

Priekšējiem miglas lukturiem jābūt ieslēdzamiem un izslēdzamiem neatkarīgi no galvenajiem tālās gaismas lukturiem, galvenajiem tuvās gaismas lukturiem vai jebkuras galveno tālās un tuvās gaismas lukturu kombinācijas, izņemot gadījumus, kad priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu no citas apgaismojuma funkcijas AFS sistēmā; tomēr priekšējo miglas lukturu ieslēgšanas funkcijai ir prioritāte salīdzinot ar funkciju, kurā priekšējos miglas lukturus lieto kā daļu.

6.3.8.   Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Tam jābūt neatkarīgam nemirgojošam gaismas brīdinājuma signālam.

6.3.9.   Citas prasības

Ja paziņojuma veidlapā, kas sniegta Noteikumu Nr. 19 1. pielikuma 10.9 punktā, ir pozitīva norāde, F3 klases priekšējo miglas gaismu regulēšanu un gaismas intensitāti var automātiski pielāgot dominējošiem apkārtējās vides apstākļiem. Jebkuras gaismas intensitātes vai līmeņošanas izmaiņas veic automātiski un tā, lai neradītu neērtības vadītājam un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

6.4.   ATPAKAĻGAITAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 23)

6.4.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos un O2, O3 un O4 kategorijas piekabēs. O1 kategorijas piekabēs uzstāda pēc izvēles.

6.4.2.   Skaits

6.4.2.1.   M1 kategorijas mehāniskajos transportlīdzekļos un visos pārējos transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 000 mm, obligāti jāuzstāda viena ierīce, otru ierīci uzstāda pēc izvēles.

6.4.2.2.   Visos transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 000 mm, izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, obligāti jāuzstāda divas ierīces, vēl divas ierīces uzstāda pēc izvēles.

6.4.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.4.4.   Atrašanās vieta

| Platumā: | nav atsevišķu norādījumu. |
| --- | --- |

Platumā:

nav atsevišķu norādījumu.

| Augstumā: | ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes. |
| --- | --- |

Augstumā:

ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 200 mm virs zemes.

| Garumā: | transportlīdzekļa aizmugurē. |
| --- | --- |

Garumā:

transportlīdzekļa aizmugurē.

Tomēr, ja uzstāda divas 6.4.2.2. punktā minētās papildu ierīces, tām jābūt uzstādītām transportlīdzekļa sānos vai aizmugurē saskaņā ar 6.4.5. un 6.4.6. punkta prasībām.

6.4.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

| α | = | 15° uz augšu un 5° uz leju, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce,
  45° uz āru un 30o uz iekšu, ja ir divas ierīces. |

α

=

15° uz augšu un 5° uz leju,

β

=

45° pa labi un pa kreisi, ja ir tikai viena ierīce,

45° uz āru un 30o uz iekšu, ja ir divas ierīces.

Ja divas 6.4.2.2. punktā minētās papildu ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, to pamatasij jābūt centrētai uz sāniem horizontālā virzienā ar slīpumu, kas attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni ir 10°± 5°.

6.4.6.   Centrēšana

Virzienā uz aizmuguri.

Ja divas 6.4.2.2. punktā minētās papildu ierīces ir uzstādītas transportlīdzekļa sānos, 6.4.5. minētās prasības nepiemēro. Tomēr šo ierīču pamatasij jābūt centrētai uz āru ar slīpumu, kas ir ne vairāk kā 15o horizontāli uz aizmuguri attiecībā pret transportlīdzekļa garenisko vidusplakni.

6.4.7.   Elektriskie slēgumi

6.4.7.1.   Elektriskajiem slēgumiem jābūt tādiem, lai atpakaļgaitas lukturi varētu iedegties tikai tad, ja ir ieslēgts atpakaļgaitas pārnesums un ja ierīce, kas kontrolē dzinēja iedarbināšanu vai apstādināšanu, ir tādā stāvoklī, ka ir iespējama dzinēja darbība. Atpakaļgaitas lukturi nedrīkst iedegties vai turpināt degt, ja viens no abiem nosacījumiem nav izpildīts.

6.4.7.2.   Turklāt 6.4.2.2. punktā minēto divu papildu ierīču elektriskajiem slēgumiem jābūt tādiem, lai šīs ierīces nevarētu iedegties, ja nav ieslēgti 5.11. punktā minētie lukturi.

Transportlīdzekļa sānos uzstādītās ierīces ir atļauts ieslēgt, ja transportlīdzeklis lēni manevrē, braucot uz priekšu, un maksimālais projektētais ātrums nepārsniedz 10 km/h, un ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ierīcēm jābūt ieslēdzamām un izslēdzamām rokas režīmā ar atsevišķu slēdzi; |
| --- | --- |

a)

ierīcēm jābūt ieslēdzamām un izslēdzamām rokas režīmā ar atsevišķu slēdzi;

| b) | ja tas tā ir, tās var palikt iedegtas arī pēc tam, kad atpakaļgaitas pārnesums ir izslēgts; |
| --- | --- |

b)

ja tas tā ir, tās var palikt iedegtas arī pēc tam, kad atpakaļgaitas pārnesums ir izslēgts;

| c) | tās tiek automātiski izslēgtas, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h, neatkarīgi no atsevišķā slēdža pozīcijas/stāvokļa; šādā gadījumā ierīcēm automātiski jāizslēdzas, un līdz to apzinātai ieslēgšanai no jauna jāpaliek izslēgtām. |
| --- | --- |

c)

tās tiek automātiski izslēgtas, ja transportlīdzeklis brauc uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h, neatkarīgi no atsevišķā slēdža pozīcijas/stāvokļa; šādā gadījumā ierīcēm automātiski jāizslēdzas, un līdz to apzinātai ieslēgšanai no jauna jāpaliek izslēgtām.

6.4.8.   Indikatori

Indikatorus uzstāda pēc izvēles.

6.4.9.   Citas prasības

Nav.

6.5.   VIRZIENRĀDĪTĀJI (Noteikumi Nr. 6)

6.5.1.   Uzstādīšana (skatīt attēlu)

Obligāts. Dažādu tipu virzienrādītājus iedala kategorijās (1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 5. un 6. kategorija), un to komplekts katram transportlīdzeklim ir jāuzstāda noteiktā izkārtojumā (“A” un “B”).

“A” izkārtojums attiecas uz visiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

“B” izkārtojums attiecas tikai uz piekabēm.

6.5.2.   Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.5.3.   Izkārtojums (skatīt attēlu)

A – divi priekšējie virzienrādītāji, kas pieder pie šādām kategorijām:

1. vai 1.a, vai 1.b, ja attālums no šī virzienrādītāja redzamās virsmas malas pamatass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai pamatass virzienā ir vismaz 40 mm;

1.a, vai 1.b, ja attālums no šī virzienrādītāja redzamās virsmas malas pamatass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai pamatass virzienā ir lielāks nekā 20 mm un mazāks nekā 40 mm;

1.b, ja attālums no šī virzienrādītāja redzamās virsmas malas pamatass virzienā līdz galvenā tuvās gaismas luktura un/vai priekšējā miglas luktura, ja tāds ir, redzamās virsmas malai pamatass virzienā ir 20 mm vai mazāks;

divi pakaļējie virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija);

divi papildu virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija) visos M2, M3, N2, N3 kategorijas transportlīdzekļos;

divi 5. vai 6. kategorijas sānu virzienrādītāji (prasību minimums): 5. kategorija

5 visos M1 kategorijas transportlīdzekļos;

N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus.

6 visos N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos;

N1, M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 metrus.

Visos gadījumos 5. kategorijas sānu virzienrādītājus ir atļauts aizvietot ar 6. kategorijas sānu virzienrādītājiem.

Ja ir uzstādīti lukturi, kam ir priekšējo virzienrādītāju (1., 1.a, un 1.b kategorija) un sānu virzienrādītāju (5. vai 6. kategorija) funkcijas, drīkst uzstādīt divus papildu virzienrādītājus (5. vai 6. kategorija), lai izpildītu 6.5.5. punktā noteiktās redzamības prasības.

B – divi pakaļējie virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija);

divi papildu virzienrādītāji (2.a vai 2.b kategorija) visos O2, O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos.

Ja ir uzstādīta AFS sistēma, kategorijas izvēlei apskatāmais attālums ir attālums starp priekšējo virzienrādītāju un tuvāko apgaismes vienību tās tuvākajā pozīcijā, kura piedalās tuvās gaismas režīmā vai veido šo režīmu.

6.5.4.   Novietojums

6.5.4.1.   Platumā: tā redzamās virsmas mala pamatass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst atrasties tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz papildu pakaļējiem lukturiem.

Attālums starp abu redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā nedrīkst būt mazāks kā 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

Augstumā virs zemes

6.5.4.2.1.   sānu virzienrādītāju (5. vai 6. kategorija) gaismu izstarojošās virsmas augstums nedrīkst būt

| mazāks kā: | 350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, mērot no zemākā punkta; un |
| --- | --- |
| lielāks kā: | 1 500 mm, mērot no augstākā punkta. |

mazāks kā:

350 mm M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos un 500 mm visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, mērot no zemākā punkta; un

lielāks kā:

1 500 mm, mērot no augstākā punkta.

6.5.4.2.2.   Virzienrādītāju (1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorija) augstums, kas noteikts saskaņā ar 5.8. punktu, nedrīkst būt mazāks par 350 mm un lielāks par 1 500 mm.

6.5.4.2.3.   Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šīs augšējās robežas, ko mēra, kā noteikts iepriekš, nav iespējams ievērot, un ja nav uzstādīti papildu virzienrādītāji, tās drīkst palielināt līdz 2 300 mm 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītājiem un līdz 2 100 mm 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītājiem.

6.5.4.2.4.   Uzstādot papildu virzienrādītājus, tos novieto augstumā, kas atbilst 6.5.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, turklāt ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu atļauj virsbūves forma, bet ne vairāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.5.4.3.   Garumā (skatīt attēlu)

attālums starp sānu virzienrādītāju (5. un 6. kategorija) apgaismojošo virsmu un šķērsplakni, kas sakrīt ar transportlīdzekļa kopējā garuma priekšējo robežu, nedrīkst pārsniegt 1 800 mm.

Tomēr šis attālums nedrīkst būt lielāks par 2 500 mm:

| a) | attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem;

| b) | visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus. |
| --- | --- |

b)

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ nav iespējams nodrošināt minimālos redzamības leņķus.

6.5.5.   Ģeometriskā redzamība

6.5.5.1.   Horizontālie leņķi: (skatīt attēlu)

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles 1., 1.a, 1.b, 2.a, 2.b un 5. kategorijas virzienrādītājiem. Vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas zemāk nekā 750 mm virs zemes; līdz 30° virs un 5° zem horizontāles 6. kategorijas virzienrādītājiem. Vertikālo leņķi virs horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja papildu lukturi neatrodas zemāk kā 2 100 mm virs zemes;

Attēls

(skatīt 6.5. punktu)

Image

6.5.5.2.   vai M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos pēc ražotāja izvēles (12):

priekšējo un pakaļējo virzienrādītāju, kā arī sānu gabarītgaismas lukturu

horizontālos leņķus skatīt attēlā.

Image

Vertikālie leņķi: 15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

Lai virzienrādītājus varētu uzskatīt par redzamiem, jābūt skaidri saskatāmiem vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem no lukturu redzamās virsmas, izņemot 5. un 6. kategorijas sānu virzienrādītājus. Šeit neietilpst gaismu neraidošu atstarotāju apgaismojošās virsmas joslas.

6.5.6.   Centrēšana

Ja ražotājs uzstādīšanai noteicis atsevišķus norādījumus, tie jāievēro.

6.5.7.   Elektriskie slēgumi

Virzienrādītājiem jābūt ieslēdzamiem neatkarīgi no pārējiem lukturiem. Visiem virzienrādītājiem, kas ir transportlīdzekļa vienā pusē, jābūt ieslēdzamiem un izslēdzamiem ar vienu vadības ierīci un jāmirgo sinhroni.

Ja M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus un kuros virzienrādītāji ir izvietoti saskaņā 6.5.5.2. punkta prasībām, ir uzstādīti dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, šiem lukturiem un virzienrādītājiem jāmirgo ar vienādu frekvenci (sinhroni).

6.5.8.   Indikatori

Darbības indikators ir obligāts 1., 1.a, 1.b, 2.a un 2.b kategorijas virzienrādītājiem. Tas var būt gaismas vai skaņas, vai apvienots signāls. Ja tas ir gaismas signāls, tam jābūt ar mirgojošu gaismu, kas vismaz gadījumā, ja ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, nodziest vai paliek ieslēgts un nemirgo, vai ievērojami maina mirgošanas biežumu. Ja tas ir tikai akustisks, tam jābūt skaidri dzirdamam un vismaz, ja ir traucēta kāda virzienrādītāja darbība, ievērojami jāmaina svārstību biežums.

To iedarbina ar Noteikumu Nr. 6 6.4.2. punktā noteikto signālu vai citā piemērotā veidā (10).

Ja mehānisks transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, tajā jābūt uzstādītam īpašam piekabes virzienrādītājiem paredzētam darbības indikatoram ar gaismas signālu gadījumā, ja vilcēja transportlīdzekļa indikators neļauj konstatēt jebkuru kļūmi virzienrādītāju darbībā šādi izveidotā transportlīdzekļa un piekabes savienojumā.

Piekabēs uzstādāmajiem diviem papildu virzienrādītājiem darbības indikators nav obligāts.

6.5.9.   Citas prasības

Gaismai jābūt mirgojošai un jāmirgo 90±30 reižu minūtē.

Ne vēlāk kā vienu sekundi pēc gaismas signāla vadības ierīces iedarbināšanas un ne vēlāk kā pusotras sekundes līdz pirmajai nodzišanai jāsākas gaismas izstarošanai. Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, velkošā transportlīdzekļa virzienrādītāju vadības ierīcei jādarbina arī piekabes virzienrādītāji. Ja vienā virzienrādītājā ir bojājums, izņemot īssavienojumu, pārējiem virzienrādītājiem jāturpina mirgot, bet frekvence šādos apstākļos var atšķirties no noteiktās.

6.6.   AVĀRIJAS SIGNĀLS

6.6.1.   Uzstādīšana

Obligāts.

Avārijas signāls ir transportlīdzekļa virzienrādītāju vienlaicīga darbība saskaņā ar 6.5. punkta prasībām.

6.6.2.   Skaits

Kā noteikts 6.5.2. punktā.

6.6.3.   Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. punktā.

6.6.4.   Atrašanās vieta

6.6.4.1.   Platumā:

kā noteikts 6.5.4.1. punktā.

6.6.4.2.   Augstumā:

kā noteikts 6.5.4.2. punktā.

6.6.4.3.   Garumā:

kā noteikts 6.5.4.3. punktā.

6.6.5.   Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. punktā.

6.6.6.   Centrēšana

Kā noteikts 6.5.6. punktā.

6.6.7.   Elektriskie slēgumi

6.6.7.1.   Signālu iedarbina ar atsevišķu rokas vadības ierīci, kas nodrošina visu virzienrādītāju sinhronu mirgošanu.

6.6.7.2.   Avārijas signālu var iedarbināt automātiski, ja transportlīdzeklis ir iesaistīts sadursmē vai pēc avārijas signāla izslēgšanas, kā norādīts 6.22. punktā. Tādā gadījumā to var izslēgt ar roku.

6.6.7.3.   Ja M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 metrus un kuros virzienrādītāji ir izvietoti saskaņā 6.5.5.2. punkta prasībām, ir uzstādīti dzintarkrāsas sānu gabarītgaismas lukturi, arī šiem lukturiem un virzienrādītājiem jāmirgo ar vienādu frekvenci (sinhroni).

6.6.8.   Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Tam jābūt mirgojošam gaismas brīdinājuma signālam, kas var darboties kopā ar 6.5.8. punktā norādīto indikatoru(-iem).

6.6.9.   Citas prasības

Kā noteikts 6.5.9. punktā. Ja mehāniskās piedziņas transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, avārijas signāla vadības ierīcei jāspēj iedarbināt arī piekabes virzienrādītājus. Avārijas signālam jāspēj darboties arī tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina dzinēju, ir tādā stāvoklī, ka dzinēju nav iespējams iedarbināt.

6.7.   BREMŽU SIGNĀLLUKTURI (Noteikumi Nr. 7)

6.7.1.   Uzstādīšana

| S1 vai S2 kategorijas ierīces: | obligāti jāuzstāda visu kategoriju transportlīdzekļos. |
| --- | --- |
| S3 vai S4 kategorijas ierīces: | obligāti jāuzstāda M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, izņemot šasijas ar kabīni un N1 kategorijas transportlīdzekļus ar atvērtu kravas nodalījumu; pārējo kategoriju transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles. |

S1 vai S2 kategorijas ierīces:

obligāti jāuzstāda visu kategoriju transportlīdzekļos.

S3 vai S4 kategorijas ierīces:

obligāti jāuzstāda M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, izņemot šasijas ar kabīni un N1 kategorijas transportlīdzekļus ar atvērtu kravas nodalījumu; pārējo kategoriju transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles.

6.7.2.   Skaits

Visu kategoriju transportlīdzekļos jāuzstāda divas S1 vai S2 kategorijas ierīces un viena S3 vai S4 kategorijas ierīce.

6.7.2.1.   Izņemot gadījumus, kad ir uzstādīta S3 vai S4 kategorijas ierīce, visos M2, M3, N2, N3, O2, O3, un O4 kategorijas transportlīdzekļos drīkst uzstādīt divus S1 vai S2 kategorijas papildu bremžu signāllukturus.

6.7.2.2.   Tikai tad, ja transportlīdzekļa gareniskā vidusplakne neatrodas uz fiksēta korpusa paneļa, bet atdala vienu vai divas kustīgas transportlīdzekļa daļas (piemēram, durvis), un nepietiek vietas, lai uz gareniskās vidusplaknes virs šādām kustīgām daļām uzstādītu vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, ir atļauts: uzstādīt divas “D” tipa S3 vai S4 kategorijas ierīces vai attiecībā pret garenisko vidusplakni asimetriski uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci pa labi vai pa kreisi no šīs plaknes.

6.7.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.7.4.   Atrašanās vieta

6.7.4.1.   Platumā M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos: S1 vai S2 kategorijas ierīces, kas ir vērstas uz to redzamo virsmu pamatass virzienā, kura atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst atrasties vairāk nekā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Nav atsevišķu norādījumu attiecībā uz attālumu starp redzamās virsmas iekšējām malām pamatass virzienā.

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos: S1 vai S2 kategorijas ierīču gadījumā attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām pamatass virzienā nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

S3 vai S4 kategorijas ierīču gadījumā atskaites centram jāatrodas transportlīdzekļa gareniskajā vidusplaknē. Tomēr, uzstādot divas S3 vai S4 kategorijas ierīces saskaņā ar 6.7.2. punktu, tās jānovieto pēc iespējas tuvu gareniskajai vidusplaknei, pa vienai katrā šīs plaknes pusē.

Gadījumos, kad saskaņā ar 6.7.2. punktu ir atļauts attiecībā pret garenisko vidusplakni asimetriski uzstādīt vienu S3 vai S4 kategorijas ierīci, attālums no gareniskās vidusplaknes līdz luktura atskaites centram nedrīkst būt lielāks par 150 mm.

Augstumā:

6.7.4.2.1.   S1 vai S2 kategorijas ierīcēm jāatrodas ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti papildu lukturi).

Ja ir uzstādīti papildu lukturi, tiem jābūt novietotiem augstumā, kas atbilst lukturu platuma un simetriskuma prasībām, turklāt ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu atļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.7.4.2.2.   Uzstādot S3 vai S4 kategorijas ierīces attiecībā uz horizontālo plakni, kas ir tangenciāla redzamās virsmas apakšējai malai, jāievēro šādas prasības:

tai jāatrodas ne vairāk kā 150 mm zem horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla aizmugurējā loga stikla atklātajai virsmai, vai ne zemāk kā 850 mm virs zemes.

Tomēr horizontālajai plaknei, kas ir tangenciāla S3 vai S4 kategorijas ierīces redzamās virsmas apakšējai malai, ir jāatrodas virs horizontālās plaknes, kas ir tangenciāla S1 vai S2 kategorijas ierīces redzamās virsmas augšējai malai.

6.7.4.3.   Garumā:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm transportlīdzekļa aizmugurē.

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm: nav atsevišķu norādījumu.

6.7.5.   Ģeometriskā redzamība

| Horizontālais leņķis: | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm
  45° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa gareniskās ass; |
| --- | --- |
| | S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:
  10° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa gareniskās ass, |
| Vertikālais leņķis: | S1 vai S2 kategorijas ierīcēm
  15° virs un zem horizontāles. Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm. Vertikālo leņķi virs horizontāles var samazināt līdz 5°, ja papildu lukturu augstums virs zemes nav mazāks par 1 200 mm; |
| | S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:
  10° virs un 5° zem horizontāles. |

Horizontālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm

45° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa gareniskās ass;

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:

10° pa kreisi un pa labi no transportlīdzekļa gareniskās ass,

Vertikālais leņķis:

S1 vai S2 kategorijas ierīcēm

15° virs un zem horizontāles. Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm. Vertikālo leņķi virs horizontāles var samazināt līdz 5°, ja papildu lukturu augstums virs zemes nav mazāks par 1 200 mm;

S3 vai S4 kategorijas ierīcēm:

10° virs un 5° zem horizontāles.

6.7.6.   Centrēšana

Virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri.

6.7.7.   Elektriskie slēgumi

6.7.7.1.   Visiem bremžu signāllukturiem jāiedegas vienlaicīgi pēc attiecīgā bremžu sistēmas signāla, kas paredzēts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H.

6.7.7.2.   Bremžu signāllukturiem nav jādarbojas, ja ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju, ir stāvoklī, kurā dzinēju nav iespējams darbināt.

6.7.8.   Indikatori

Indikatorus uzstāda pēc izvēles. Ja indikators ir uzstādīts, tam jābūt darbības indikatoram ar nemirgojošu gaismas brīdinājuma signālu, kas iedegas, ja ir traucēta bremžu signāllukturu darbība.

6.7.9.   Citas prasības

6.7.9.1.   S3 vai S4 kategorijas ierīces nedrīkst savstarpēji apvienot ar citiem lukturiem.

S3 vai S4 kategorijas ierīces ir atļauts uzstādīt gan transportlīdzekļa ārpusē, gan iekšpusē.

6.7.9.2.1.   Ja šī ierīce ir uzstādīta transportlīdzekļa iekšpusē,

tās izstarotā gaisma nedrīkst radīt neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa virsmām (t.i., aizmugurējiem logiem).

6.8.   PAKAĻĒJĀS NUMURA ZĪMES APGAISMOJUMA LUKTURI (Noteikumi Nr. 4)

6.8.1.   Uzstādīšana

Obligāta.

6.8.2.   Skaits

Tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.3.   Izkārtojums

Tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.4.   Atrašanās vieta

6.8.4.1.   Platumā: tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.4.2.   Augstumā: tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.4.3.   Garumā: tāds, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.5.   Ģeometriskā redzamība

Tāda, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.6.   Centrēšana

Tāda, lai ierīce spētu apgaismot numura zīmei paredzēto vietu.

6.8.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

6.8.8.   Indikatori

Indikatoru uzstāda pēc izvēles; ja tas ir uzstādīts, tā funkcija jāveic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu indikatoram.

6.8.9.   Citas prasības

Ja pakaļējās numura zīmes lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, kas ir savstarpēji apvienots ar bremžu signāllukturi vai pakaļējo miglas lukturi, pakaļējās numura zīmes luktura fotometriskos parametrus drīkst pārveidot, ja ir ieslēgts bremžu signāllukturis vai pakaļējais miglas lukturis.

6.9.   PRIEKŠĒJIE GABARĪTGAISMAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 7)

6.9.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda visos mehāniskajos transportlīdzekļos.

Obligāti jāuzstāda piekabēs, kas platākas par 1 600 mm.

Pēc izvēles uzstāda piekabēs, kas nav platākas par 1 600 mm.

6.9.2.   Skaits

Divi.

6.9.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.9.4.   Atrašanās vieta

6.9.4.1.   Platumā: tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kurš atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Piekabēm tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kurš atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālumam starp abu redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā jābūt šādam:

attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu;

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos tas nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.9.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļos un pārējo kategoriju transportlīdzekļos, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

6.9.4.3.   Garumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.9.4.4.   Ja priekšējais gabarītgaismas lukturis ir savstarpēji apvienots ar citu lukturi, atbilstība novietojuma prasībām (6.9.4.1. līdz 6.9.4.3. punkts) jāpārbauda pēc otra luktura redzamās virsmas pamatass virzienā.

6.9.5.   Ģeometriskā redzamība

6.9.5.1.   Horizontālais leņķis abiem priekšējiem gabarītgaismas lukturiem:

45° uz iekšu un 80° uz āru.

Piekabēs iekšējo leņķi drīkst samazināt līdz 5°.

Vertikālais leņķis:

15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.9.5.2.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos kā variants 6.9.5.1. punkta prasībām pēc ražotāja vai attiecīgi pilnvarota ražotāja pārstāvja ieskatiem un tikai tad, ja transportlīdzeklī ir uzstādīti priekšējie sānu gabarītgaismas lukturi, var būt alternatīvi ģeometriskās redzamības leņķi.

Horizontālais leņķis: 45° uz āru un līdz 45° uz iekšu.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

Lai lukturus varētu uzskatīt par redzamiem, jābūt skaidri saskatāmiem vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem no lukturu redzamās virsmas. Šeit neietilpst gaismu neraidošu atstarotāju apgaismojošās virsmas joslas.

6.9.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

6.9.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

6.9.8.   Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Šādam indikatoram jābūt nemirgojošam, un tas nav vajadzīgs, ja vadības ierīču paneļa apgaismojumu var ieslēgt tikai vienlaicīgi ar priekšējiem gabarītgaismas lukturiem.

6.9.9.   Citas prasības

Ja ir uzstādīta AFS, kas nodrošina līkumu režīmu, priekšējo gabarītgaismas lukturi var pagriezt kopā ar apgaismes vienību, ar kuru tas ir savstarpēji apvienots.

6.10.   PAKAĻĒJIE GABARĪTGAISMAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 7)

6.10.1.   Uzstādīšana

R, R1 vai R2 kategorijas ierīcēs: Obligāti jāuzstāda.

6.10.2.   Skaits

Divi.

6.10.2.1.   Izņemot gadījumus, kad ir uzstādīti kontūrgaismas lukturi, visos M2, M3, N2, N3, O2, O3 un O4 kategoriju transportlīdzekļos drīkst uzstādīt divus papildu gabarītgaismas lukturus.

6.10.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.10.4.   Atrašanās vieta

6.10.4.1.   Platumā: tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kurš atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas. Šis nosacījums neattiecas uz papildu pakaļējiem lukturiem.

Attālumam starp abu redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā jābūt šādam:

attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu;

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos tas nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.10.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm un ja nav uzstādīti papildu lukturi). Ja ir uzstādīti papildu lukturi, tiem jābūt novietotiem augstumā, kas atbilst piemērojamajām 6.10.4.1. punkta prasībām un lukturu simetriskumam, turklāt ievērojot tādu vertikālu attālumu, kādu atļauj virsbūves forma, bet ne mazāk kā 600 mm virs obligātajiem lukturiem.

6.10.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.10.5.   Ģeometriskā redzamība

6.10.5.1.   Horizontālais leņķis: 45° uz iekšu un 80° uz āru.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes. Vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja papildu lukturi atrodas ne mazāk kā 2 100 mm virs zemes.

6.10.5.2.   M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos kā variants 6.10.5.1. punkta prasībām pēc ražotāja vai attiecīgi pilnvarota ražotāja pārstāvja ieskatiem un tikai tad, ja transportlīdzeklī ir uzstādīti pakaļējie sānu gabarītgaismas lukturi, var būt alternatīvi ģeometriskās redzamības leņķi.

Horizontālais leņķis: 45° uz āru un līdz 45° uz iekšu.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja lukturi atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

Lai lukturus varētu uzskatīt par redzamiem, jābūt skaidri saskatāmiem vismaz 12,5 kvadrātcentimetriem no lukturu redzamās virsmas. Šeit neietilpst gaismu neraidošu atstarotāju apgaismojošās virsmas joslas.

6.10.6.   Centrēšana

Virzienā uz aizmuguri.

6.10.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

6.10.8.   Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Tam jābūt kombinētam ar priekšējiem gabarītgaismas lukturiem.

6.10.9.   Citas prasības

Nav.

6.11.   PAKAĻĒJIE MIGLAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 38)

6.11.1.   Uzstādīšana

F, F1 vai F2 kategorijas ierīcēs jāuzstāda obligāti.

6.11.2.   Skaits

Viens vai divi.

6.11.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.11.4.   Atrašanās vieta

6.11.4.1.   Platumā: ja ir tikai viens miglas lukturis, tam jābūt tajā transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes pusē, kas ir pretēja satiksmes virzienam, kurš noteikts reģistrācijas valstī; arī atskaites centrs drīkst atrasties uz transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes.

6.11.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 000 mm virs zemes. N3G kategorijas (paaugstinātas pārgājības) transportlīdzekļos maksimālo augstumu drīkst palielināt līdz 1 200 mm.

6.11.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.11.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

| α | = | 5° uz augšu un 5° uz leju; |
| --- | --- | --- |
| β | = | 25° pa labi un pa kreisi. |

α

=

5° uz augšu un 5° uz leju;

β

=

25° pa labi un pa kreisi.

6.11.6.   Centrēšana

Virzienā uz aizmuguri.

6.11.7.   Elektriskie slēgumi

Tiem jābūt tādiem, lai:

6.11.7.1.   pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) varētu ieslēgties tikai tad, ja ir ieslēgti galvenie tālās gaismas lukturi, galvenie tuvās gaismas lukturi vai priekšējie miglas lukturi;

6.11.7.2.   pakaļējo(-s) miglas lukturi(-us) varētu izslēgt neatkarīgi no jebkura cita luktura.

Piemēro vienu no šādiem nosacījumiem:

6.11.7.3.1.   pakaļējais(-ie) miglas lukturis(-i) drīkst palikt iedegts(-i) līdz gabarītgaismas lukturu izslēgšanai, kad pakaļējam(-iem) miglas lukturim(-iem) līdz tā(-o) apzinātai ieslēgšanai no jauna jāpaliek izslēgtam(-iem);

6.11.7.3.2.   aizdedzes izslēgšanas gadījumā vai izņemot aizdedzes atslēgu un atverot vadītāja durvis, papildus obligātajam indikatoram (6.11.8. punkts) jāieslēdzas vismaz skaņas brīdinājuma signālam, ja pakaļējā miglas luktura slēdzis atrodas stāvoklī “ieslēgts”, neatkarīgi no tā, vai 6.11.7.1. punktā minētie lukturi ir ieslēgti vai izslēgti.

6.11.7.4.   Izņemot 6.11.7.1., 6.11.7.3. un 6.11.7.5. punkta noteikumus, citu lukturu ieslēgšana vai izslēgšana nedrīkst ietekmēt pakaļējā(-o) miglas luktura(-u) darbību.

6.11.7.5.   Velkošā mehāniskā transportlīdzekļa pakaļējo(-os) miglas lukturi(-us) var automātiski izslēgt, ja piekabe ir savienota un tās pakaļējie miglas lukturi ir ieslēgti.

6.11.8.   Indikatori

Kontūra indikators jāuzstāda obligāti. Tam jābūt neatkarīgam nemirgojošam gaismas brīdinājuma signālam.

6.11.9.   Citas prasības

Attālumam starp pakaļējo miglas lukturi un katru bremžu signāllukturi vienmēr jābūt lielākam par 100 mm.

6.12.   STĀVGAISMAS LUKTURIS (Noteikumi Nr. 77 vai Nr. 7)

6.12.1.   Uzstādīšana

Mehāniskajos transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m un platums nepārsniedz 2 m, uzstāda pēc izvēles.

Visos pārējos transportlīdzekļos uzstādīt aizliegts.

6.12.2.   Skaits

Atbilstīgi izkārtojumam.

6.12.3.   Izkārtojums

Vai nu divi priekšējie lukturi un divi pakaļējie lukturi, vai pa vienam lukturim katrā pusē.

6.12.4.   Atrašanās vieta

6.12.4.1.   Platumā: tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kurš atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Turklāt divu lukturu gadījumā lukturiem jābūt transportlīdzekļa sānos.

6.12.4.2.   Augstumā:

attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu;

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos ne zemāk kā 350 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

6.12.4.3.   Garumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.12.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz āru, uz priekšu un uz aizmuguri.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Tomēr vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja luktura augstums ir mazāks nekā 750 mm.

6.12.6.   Centrēšana

Tāda, lai lukturi atbilstu noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

6.12.7.   Elektriskie slēgumi

Elektriskajiem slēgumiem jābūt tādiem, lai transportlīdzekļa vienas puses stāvgaismas lukturi(-us) varētu ieslēgt neatkarīgi no jebkuriem citiem lukturiem.

Stāvgaismas lukturim(-iem) un saskaņā ar 6.12.9. punktu attiecīgi priekšējiem un pakaļējiem gabarītgaismas lukturiem jāspēj darboties arī tad, ja ierīce, kas iedarbina vai apstādina dzinēju, ir tādā stāvoklī, ka dzinēju nav iespējams iedarbināt. Aizliegts uzstādīt ierīces, kas pēc noteikta laika automātiski izslēdz šos lukturus.

6.12.8.   Indikatori

Kontūra indikatoru uzstāda pēc izvēles. Ja indikatoru uzstāda, tam jābūt tādam, lai to nevarētu sajaukt ar priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu indikatoru.

6.12.9.   Citas prasības

Šā luktura funkciju var pildīt arī vienā transportlīdzekļa pusē vienlaicīgi ieslēgti priekšējie un pakaļējie gabarītgaismas lukturi. Šādā gadījumā uzskata, ka lukturi, kas atbilst priekšējo vai pakaļējo gabarītgaismas lukturu prasībām, atbilst stāvgaismas lukturu prasībām.

6.13.   KONTŪRGAISMAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 7)

6.13.1.   Uzstādīšana

R, R1 vai R2 kategorijas ierīcēs: Transportlīdzekļos, kuru platums pārsniedz 2,10 m, jāuzstāda obligāti. Transportlīdzekļos, kuru platums ir no 1,80 m līdz 2,10 m, uzstāda pēc izvēles. Šasijās ar kabīni pakaļējos kontūrgaismas lukturus uzstāda pēc izvēles.

6.13.2.   Skaits

Divi no priekšpuses un divi no aizmugures redzami lukturi.

Pēc izvēles uzstāda šādus papildu lukturus:

| a) | divi, kas ir redzami no priekšpuses; |
| --- | --- |

a)

divi, kas ir redzami no priekšpuses;

| b) | divi, kas ir redzami no aizmugures. |
| --- | --- |

b)

divi, kas ir redzami no aizmugures.

6.13.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.13.4.   Atrašanās vieta

6.13.4.1.   Platumā:

Priekšpusē un aizmugurē: pēc iespējas tuvāk transportlīdzekļa galējai ārmalai. Šo nosacījumu uzskata par izpildītu, ja tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kas ir vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nav tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.13.4.2.   Augstumā:

Priekšpusē: mehāniskajos transportlīdzekļos – horizontālā plakne, kas ir tangenciāla ierīces redzamās virsmas augšējai malai pamatass virzienā, nedrīkst atrasties zemāk par horizontālo plakni, kas ir tangenciāla vējstikla caurspīdīgās joslas augšējai malai.

Piekabēs un puspiekabēs – maksimāli augstu, ievērojot prasības attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas nosacījumiem, kā arī lukturu simetriskumu.

Aizmugurē: maksimāli augstu, ievērojot prasības attiecībā uz transportlīdzekļa platumu, konstrukciju un ekspluatācijas nosacījumiem, kā arī lukturu simetriskumu.

Gan obligāti, gan pēc izvēles (attiecīgā gadījumā) lukturi ir jāuzstāda pēc iespējas tālāk viena no otras augstumā, ievērojot prasības attiecībā uz transportlīdzekļa konstrukciju un ekspluatācijas nosacījumiem, kā arī lukturu simetriskumu.

6.13.4.3.   Garumā: nav atsevišķu norādījumu.

No priekšpuses redzamie papildu lukturi, kā norādīts 6.13.4.2. punktā, pēc iespējas tuvu aizmugurei. Tomēr attālums starp papildu lukturiem un transportlīdzekļa aizmuguri nedrīkst būt lielāks par 400 mm.

6.13.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 80° uz āru.

Vertikālais leņķis: 5° virs un 20° zem horizontāles.

6.13.6.   Centrēšana

Tāda, lai lukturi atbilstu noteiktajiem nosacījumiem attiecībā uz redzamību virzienā uz priekšu un uz aizmuguri.

6.13.7.   Elektriskie slēgumi

Kā noteikts 5.11. punktā.

6.13.8.   Indikatori

Indikatoru uzstāda pēc izvēles. Ja tas ir uzstādīts, tā funkcija jāveic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu indikatoram.

6.13.9.   Citas prasības

Ja ir izpildīti visi pārējie noteikumi, obligātie vai papildu lukturi, kas redzami no priekšpuses, un obligātie vai papildu lukturi, kas redzami no aizmugures, tajā pašā transportlīdzekļa pusē var būt kombinēti vienā ierīcē.

Divi no aizmugures redzamie lukturi var būt grupēti, kombinēti vai savstarpēji apvienoti saskaņā ar 5.7. punktu.

Kontūrgaismas luktura novietojumam attiecībā pret attiecīgo gabarītgaismas lukturi jābūt tādam, lai attālums starp to punktu projekcijām vertikālā šķērsplaknē, kuri uz abu aplūkojamo lukturu redzamajām virsmām attiecīgo pamatasu virzienā atrodas vistuvāk viens otram, nebūtu mazāks par 200 mm.

6.14.   PAKAĻĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRĪSSTŪRA FORMAS (Noteikumi Nr. 3)

6.14.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos.

Piekabēs uzstāda pēc izvēles ar noteikumu, ka atstarotāji ir grupēti ar pārējām pakaļējām gaismas signālierīcēm.

6.14.2.   Skaits

Divi atstarotāji, kuru veiktspēja atbilst Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.14.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.14.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.14.4.   Atrašanās vieta

6.14.4.1.   Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālumam starp abu redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā jābūt šādam:

attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu;

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos tas nedrīkst būt mazāks par 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.14.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm).

6.14.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.14.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja atstarotāji atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.14.6.   Centrēšana

Virzienā uz aizmuguri.

6.14.7.   Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita pakaļējā luktura redzamo virsmu.

6.15.   PAKAĻĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM IR TRĪSSTŪRA FORMA (Noteikumi Nr. 3)

6.15.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda piekabēs.

Aizliegts uzstādīt mehāniskajos transportlīdzekļos.

6.15.2.   Skaits

Divi atstarotāji, kuru veiktspēja atbilst Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IIIA vai IIIB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.15.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.15.3.   Izkārtojums

Trīsstūra virsotnei jābūt vērstai uz augšu.

6.15.4.   Atrašanās vieta

6.15.4.1.   Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp atstarotāju iekšējām malām nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.15.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm).

6.15.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa aizmugurē.

6.15.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30° uz iekšu un uz āru.

Vertikālais leņķis: 15° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja atstarotāji atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.15.6.   Centrēšana

Virzienā uz aizmuguri.

6.15.7.   Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita pakaļējā luktura redzamo virsmu.

6.16.   PRIEKŠĒJIE ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRĪSSTŪRA FORMAS (Noteikumi Nr. 3)

6.16.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda piekabēs.

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos, kam visi uz priekšu vērstie lukturi ar atstarotājiem ir ieslēpjami.

Citos mehāniskajos transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles.

6.16.2.   Skaits

Divi atstarotāji, kuru veiktspēja atbilst Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.16.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.16.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.16.4.   Atrašanās vieta

6.16.4.1.   Platumā: tas apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Piekabēs apgaismojošās virsmas punkts, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt vairāk kā 150 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālumam starp abu redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā jābūt šādam:

Attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu;

visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos tas nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.16.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm).

6.16.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē.

6.16.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 30° uz iekšu un uz āru. Piekabēs iekšējo leņķi drīkst samazināt līdz 10°. Ja piekabes konstrukcijas dēļ ar obligātajiem atstarotājiem šo leņķi nevar nodrošināt, uzstāda papildu atstarotājus, uz kuriem neattiecas platuma ierobežojumi (6.16.4.1. punkts) un kuri kopā ar obligātajiem atstarotājiem nodrošina vajadzīgo redzamības leņķi.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja atstarotāji atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.16.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

6.16.7.   Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita priekšējā luktura redzamo virsmu.

6.17.   SĀNU ATSTAROTĀJI, KAM NAV TRĪSSTŪRA FORMAS (Noteikumi Nr. 3)

6.17.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda visos mehāniskajos transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 m;

visās piekabēs.

Pēc izvēles uzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m.

6.17.2.   Skaits

Tāds, kas atbilst garenvirziena novietojuma noteikumiem. Šo ierīču veiktspējai jāatbilst Noteikumu Nr. 3 prasībām, kas attiecas uz IA vai IB klases atstarotājiem. Ir atļautas papildu atstarojošas ierīces un materiāli (tostarp divi atstarotāji, kas neatbilst 6.17.4. punkta prasībām) ar noteikumu, ka tie nevājina obligāto apgaismes ierīču un gaismas signālierīču efektivitāti.

6.17.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.17.4.   Atrašanās vieta

6.17.4.1.   Platumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.17.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 900 mm virs zemes (1 500 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 900 mm).

6.17.4.3.   Garumā: vismaz viens sānu atstarotājs jāuzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, un galējais priekšējais sānu atstarotājs nedrīkst atrasties tālāk par 3 m no transportlīdzekļa priekšpuses; mērot šo attālumu piekabēm, jāievēro jūgstieņa garums.

Attālums starp diviem blakusesošiem sānu atstarotājiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Šī prasība tomēr neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem.

Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m. Galējais pakaļējais sānu atstarotājs nedrīkst atrasties tālāk par 1 m no transportlīdzekļa aizmugures. Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m, uzstāda vienu sānu atstarotāju, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai vienu sānu atstarotāju, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

6.17.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un uz aizmuguri.

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles var samazināt līdz 5°, ja atstarotāji atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.17.6.   Centrēšana

Virzienā uz sāniem.

6.17.7.   Citas prasības

Atstarotāja apgaismojošajai virsmai drīkst būt daļas, kas ir kopējas ar kāda cita sānu luktura redzamo virsmu.

6.18.   SĀNU GABARĪTGAISMAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 91)

6.18.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda visos mehāniskajos transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 m; izņemot šasijas ar kabīni; piekabju garumu aprēķina, ieskaitot jūgstieņa garumu. SM1 tipa sānu gabarītgaismas lukturus izmanto visu kategoriju transportlīdzekļos, bet M1 kategorijas transportlīdzekļos ir atļauts izmantot SM2 tipa sānu gabarītgaismas lukturus.

Turklāt M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m, sānu gabarītgaismas lukturus izmanto, ja tie papildina 6.9.5.2. panta prasībām atbilstīgos priekšējos gabarītgaismas lukturus un 6.10.5.2. panta prasībām atbilstīgos pakaļējos gabarītgaismas lukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību.

Pēc izvēles uzstāda

visos pārējos transportlīdzekļos.

Drīkst izmantot SM1 vai SM2 tipa sānu gabarītgaismas lukturus.

6.18.2.   Mazākais skaits vienā pusē

Tāds, kas atbilst garenvirziena novietojuma noteikumiem.

6.18.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.18.4.   Atrašanās vieta

6.18.4.1.   Platumā: nav atsevišķu norādījumu.

6.18.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes (2 100 mm, ja virsbūves formas dēļ nav iespējams iekļauties 1 500 mm).

6.18.4.3.   Garumā: vismaz viens sānu gabarītgaismas lukturis jāuzstāda transportlīdzekļa vidējā trešdaļā, un galējais priekšējais sānu gabarītgaismas lukturis nedrīkst atrasties tālāk par 3 m no transportlīdzekļa priekšpuses; mērot šo attālumu piekabēm, jāievēro jūgstieņa garums. Attālums starp diviem blakusesošiem sānu gabarītgaismas lukturiem nedrīkst pārsniegt 3 m. Ja transportlīdzekļa konstrukcijas dēļ šādu prasību nav iespējams izpildīt, šo attālumu drīkst palielināt līdz 4 m.

Galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis nedrīkst atrasties tālāk par 1 m no transportlīdzekļa aizmugures.

Tomēr ir pietiekami, ja transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m, uzstāda vienu sānu gabarītgaismas lukturi, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pirmajā trešdaļā un/vai vienu sānu gabarītgaismas lukturi, kas atrodas transportlīdzekļa garuma pēdējā trešdaļā.

6.18.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 45° uz priekšu un uz aizmuguri; tomēr transportlīdzekļos, kuros sānu gabarītgaismas lukturi nav obligāti jāuzstāda, šo vērtību drīkst samazināt līdz 30°.

Ja sānu gabarītgaismas lukturus transportlīdzeklī uzstāda, lai tie papildinātu 6.5.5.2. punktam atbilstīgos priekšējos un pakaļējos gabarītgaismas lukturus ar samazinātu ģeometrisko redzamību un/vai 6.9.5.2. un 6.10.5.2. pantam atbilstīgos gabarītgaismas lukturus, leņķim jābūt 45° uz transportlīdzekļa priekšu un aizmuguri, un 30o virzienā uz transportlīdzekļa centru (skatīt attēlu pie 6.5.5.2. punkta).

Vertikālais leņķis: 10° virs un zem horizontāles. Vertikālo leņķi zem horizontāles drīkst samazināt līdz 5°, ja sānu gabarītgaismas lukturis atrodas mazāk nekā 750 mm virs zemes.

6.18.6.   Centrēšana

Virzienā uz sāniem.

6.18.7.   Elektriskie slēgumi

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļos, kuru garums nepārsniedz 6 m, sānu gabarītgaismas lukturu dzintarkrāsas gaisma var būt mirgojoša ar noteikumu, ka sānu gabarītgaismas lukturi mirgo sinhroni ar virzienrādītājiem tajā pašā transportlīdzekļa pusē un ar tādu pašu frekvenci.

Visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos nav atsevišķu norādījumu.

6.18.8.   Indikatori

Indikatoru uzstāda pēc izvēles. Ja tas ir uzstādīts, tā funkcija jāveic priekšējo un pakaļējo gabarītgaismas lukturu indikatoram.

6.18.9.   Citas prasības

Ja galējais pakaļējais sānu gabarītgaismas lukturis ir kombinēts ar pakaļējo gabarītgaismas lukturi, kas ir savstarpēji apvienots ar pakaļējo miglas lukturi vai bremžu signāllukturi, sānu gabarītgaismas luktura fotometriskos parametrus drīkst pārveidot, ja deg pakaļējais miglas lukturis vai bremžu signāllukturis.

Ja pakaļējie sānu gabarītgaismas lukturi mirgo kopā ar pakaļējiem virzienrādītājiem, to gaismai jābūt dzintarkrāsā.

6.19.   DIENAS GAITAS LUKTURI (Noteikumi Nr. 87)
   (13)

6.19.1.   Uzstādīšana

Obligāti jāuzstāda mehāniskajos transportlīdzekļos. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.19.2.   Skaits

Divi.

6.19.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.19.4.   Atrašanās vieta

6.19.4.1.   Platumā: tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

Attālums starp redzamās virsmas iekšējām malām pamatass virzienā nedrīkst būt mazāks par 600 mm.

Šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums ir mazāks nekā 1 300 mm.

6.19.4.2.   Augstumā: ne zemāk kā 250 mm un ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

6.19.4.3.   Garumā: transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.19.5.   Ģeometriskā redzamība

Horizontālais leņķis: 20° uz iekšu un 20° uz āru.

Vertikālais leņķis: 10° uz augšu un 10° uz leju.

6.19.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

6.19.7.   Elektriskie slēgumi

Dienas gaitas lukturiem jāieslēdzas automātiski, kad ierīce, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju, ir stāvoklī, kurā dzinēju var darbināt.

Dienas gaitas lukturiem automātiski jāizslēdzas, ieslēdzot priekšējos miglas lukturus vai galvenos lukturus, izņemot gadījumus, kad galvenos lukturus izmanto gaismas brīdinājuma signāliem, ko veido šo lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (14).

Turklāt 5.11. punktā minētie lukturi nav ieslēgti, ja dienas gaitas lukturi ir ieslēgti.

6.19.8.   Indikatori

Kontūra indikatoru uzstāda pēc izvēles.

6.19.9.   Citas prasības

Nav.

6.20.   PAGRIEZIENA LUKTURI (Noteikumi Nr. 119)

6.20.1.   Uzstādīšana

Mehāniskajos transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles.

6.20.2.   Skaits

Divi.

6.20.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.20.4.   Atrašanās vieta

6.20.4.1.   Platumā: tas redzamās virsmas punkts pamatass virzienā, kas atrodas vistālāk no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes, nedrīkst būt tālāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.20.4.2.   Garumā: ne tālāk kā 1 000 mm no priekšpuses.

6.20.4.3.   Augstumā:

minimālais augstums: ne zemāk kā 250 mm virs zemes;

maksimālais augstums: ne augstāk kā 900 mm virs zemes.

Tomēr neviens redzamās virsmas punkts pamatass virzienā nedrīkst atrasties augstāk par galvenā tuvās gaismas luktura redzamās virsmas augstāko punktu pamatass virzienā.

6.20.5.   Ģeometriskā redzamība

To nosaka leņķis α un β, kā noteikts 2.13. punktā:

| α | = | 10° uz augšu un uz leju, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 30° līdz 60° uz āru. |

α

=

10° uz augšu un uz leju,

β

=

30° līdz 60° uz āru.

6.20.6.   Centrēšana

Tā, lai lukturi atbilstu ģeometriskās redzamības prasībām.

6.20.7.   Elektriskie slēgumi

Tiem jābūt tādiem, lai pagrieziena lukturi nevarētu ieslēgties, ja vienlaikus neieslēdzas galvenie tālās gaismas lukturi vai galvenie tuvās gaismas lukturi.

6.20.7.1.   Pagrieziena lukturis transportlīdzekļa vienā pusē drīkst automātiski ieslēgties tikai tad, ja ieslēdzas tajā pašā transportlīdzekļa pusē uzstādītie virzienrādītāji un/vai ja stūres rata pagrieziena leņķis no stāvokļa “taisni uz priekšu” tiek pavērsts uz to pašu transportlīdzekļa pusi.

Pagrieziena lukturim automātiski jāizslēdzas, izslēdzot virzienrādītājus un/vai stūres rata pagrieziena leņķim atgriežoties stāvoklī “taisni uz priekšu”.

6.20.7.2.   Ja atpakaļgaitas lukturis ir ieslēgts, abus virzienrādītājus var ieslēgt vienlaicīgi, neatkarīgi no stūres rata vai virzienrādītāju stāvokļa. Šādā gadījumā pagrieziena lukturi ir jāizslēdz, ja atpakaļgaitas lukturis ir izslēgts.

6.20.8.   Indikatori

Nav.

6.20.9.   Citas prasības

Pagrieziena lukturi nedrīkst darboties, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 40 km/h.

6.21.   PAMANĀMĪBAS ZĪMES (Noteikumi Nr. 104)

6.21.1.   Uzstādīšana

6.21.1.1.   Aizliegts uzstādīt M1 un O1 kategorijas transportlīdzekļos.

Obligāti

6.21.1.2.1.   aizmugurē -

visu gabarītu pamanāmības zīmes jāuzstāda šādu kategoriju transportlīdzekļos, kuru platums pārsniedz 2 100 mm:

| a) | N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus); |
| --- | --- |

a)

N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus);

| b) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

b)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos;

sānos:

6.21.1.2.2.1.   daļējas gabarītu pamanāmības zīmes jāuzstāda šādu kategoriju transportlīdzekļos, kuru garums pārsniedz 6 000 mm (ieskaitot piekabju jūgstieni):

| a) | N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus); |
| --- | --- |

a)

N2 kategorijas transportlīdzekļos, kuru maksimālā masa pārsniedz 7,5 tonnas, un N3 kategorijas transportlīdzekļos (izņemot šasijas ar kabīni, nepabeigtus transportlīdzekļus un puspiekabju vilcējus);

| b) | O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

b)

O3 un O4 kategorijas transportlīdzekļos.

6.21.1.2.3.   Tomēr, ja transportlīdzekļa forma, uzbūve, konstrukcija vai ekspluatācijas prasības neļauj uzstādīt obligātās gabarītu pamanāmības zīmes, drīkst uzstādīt horizontālo gabarītu pamanāmības zīmes.

Pēc izvēles uzstāda

6.21.1.3.1.   visu pārējo kategoriju transportlīdzekļos, kas nav atsevišķi minēti 6.21.1.1. un 6.21.1.2. punktā, ieskaitot puspiekabju vilcēju kabīnes un šasiju ar kabīni kabīnes.

6.21.1.3.2.   obligāto horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju vietā drīkst uzstādīt daļējas vai visu gabarītu pamanāmības zīmes, un obligāto daļējo gabarītu pamanāmības zīmju vietā drīkst uzstādīt visu gabarītu pamanāmības zīmes.

6.21.2.   Skaits

Atkarībā no uzstādīšanas.

6.21.3.   Izkārtojums

Pamanāmības zīmēm jāatrodas pēc iespējas tuvu horizontālei un vertikālei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības.

6.21.4.   Atrašanās vieta

Platumā:

6.21.4.1.1.   pamanāmības zīmēm jāatrodas pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa malai.

6.21.4.1.2.   Transportlīdzeklī uzstādīto pamanāmības zīmju elementu kopējam horizontālajam garumam, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, jābūt vienādam ar vismaz 80 procentiem no transportlīdzekļa kopējā platuma.

6.21.4.1.3.   Tomēr, ja ražotājs par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei var pierādīt, ka 6.21.4.2.2. punktā minēto vērtību nav iespējams nodrošināt, pamanāmības zīmju elementu kopējo garumu var samazināt līdz 60 procentiem, un tas jānorāda paziņojumā un pārbaudes ziņojumā (15).

Garumā:

pamanāmības zīmēm jāatrodas pēc iespējas tuvu transportlīdzekļa galiem un jāsniedzas 600 mm robežās no katra transportlīdzekļa (vai puspiekabes vilcēja kabīnes) gala;

6.21.4.2.1.1.   no katra mehāniskā transportlīdzekļa gala vai no katra puspiekabes vilcēja kabīnes gala;

6.21.4.2.1.2.   piekabes gadījumā – no katra transportlīdzekļa gala (izņemot jūgstieni).

Transportlīdzeklī uzstādīto pamanāmības zīmju elementu kopējam horizontālajam garumam, izņemot atsevišķu elementu horizontālus pārklājumus, jābūt vienādam ar vismaz 80 procentiem no:

6.21.4.2.2.1.   mehāniskā transportlīdzekļa garuma, izņemot kabīni, vai puspiekabes vilcēja kabīnes garuma, ja pamanāmības zīmes ir uzstādītas puspiekabes vilcējā;

6.21.4.2.2.2.   piekabes gadījumā – no transportlīdzekļa garuma (izņemot jūgstieni).

6.21.4.2.3.   Tomēr, ja ražotājs par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei var pierādīt, ka 6.21.4.2.2. punktā minēto vērtību nav iespējams nodrošināt, pamanāmības zīmju elementu kopējo garumu var samazināt līdz 60 procentiem, un tas jānorāda paziņojumā un pārbaudes ziņojumā (15).

Augstums

6.21.4.3.1.   Horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju un gabarītu pamanāmības zīmju apakšējam(-iem) elementam(-iem) jābūt uzstādītam(-iem)

pēc iespējas zemāk šādās robežās:

| minimālais augstums: | ne zemāk kā 250 mm virs zemes; |
| --- | --- |
| maksimālais augstums: | ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes. |

minimālais augstums:

ne zemāk kā 250 mm virs zemes;

maksimālais augstums:

ne augstāk kā 1 500 mm virs zemes.

Tomēr gadījumos, kad tehnisku apsvērumu dēļ nav iespējams ievērot maksimālo 1 500 mm augstumu, vai, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu 6.21.4.1.2., 6.21.4.1.3., 6.21.4.2.2. un 6.21.4.2.3. punkta noteikumus vai horizontālo gabarītu pamanāmības zīmju horizontālā stāvokļa vai gabarītu pamanāmības zīmju apakšējā(-o) elementa(-u) novietojuma prasības, maksimālais pieļaujamais augstums var būt 2 100 mm.

6.21.4.3.2.   Gabarītu pamanāmības zīmju augšējam(-iem) elementam(-iem) jābūt uzstādītam(-iem)

pēc iespējas augstāk, bet 400 mm robežās no transportlīdzekļa pašas augšas.

6.21.5.   Redzamība

Pamanāmības zīmes uzskata par redzamām, ja vismaz 80 procentus no to apgaismojošās virsmas var redzēt novērotājs, kas atrodas jebkurā šādu novērošanas plakņu punktā:

pakaļējo pamanāmības zīmju novērošanas plakne (skatīt 11. pielikuma 1. attēlu) ir perpendikulāra transportlīdzekļa gareniskajai asij, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa paša gala, un to ierobežo:

6.21.5.1.1.   augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 3,0 m virs zemes,

6.21.5.1.2.   platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 15° leņķi uz āru no transportlīdzekļa gareniskās vidusplaknes un šķērso transportlīdzekļa kopējo platumu norobežojošo, gareniskajai vidusplaknei paralēlo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa galu norobežojošās, transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulārās plaknes krustpunktu.

Sānu pamanāmības zīmju novērošanas plakne (skatīt 11. pielikuma 2. attēlu) ir paralēla transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, atrodas 25 m attālumā no transportlīdzekļa pašas ārējās malas, un to ierobežo:

6.21.5.2.1.   augstumā – divas horizontālas plaknes, kas atrodas attiecīgi 1 m un 3,0 m virs zemes,

6.21.5.2.2.   platumā – divas vertikālas plaknes, kas veido 15° leņķi uz āru no transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāras plaknes un šķērso transportlīdzekļa gareniskajai asij perpendikulāro, transportlīdzekļa kopējo garumu norobežojošo vertikālo plakņu un transportlīdzekļa pašas ārējās malas krustpunktu.

6.21.6.   Centrēšana

6.21.6.1.   Virzienā uz sāniem:

pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības.

6.21.6.2.   Virzienā uz aizmuguri:

pēc iespējas paralēli transportlīdzekļa šķērsplaknei, ievērojot transportlīdzekļa formu, uzbūvi, konstrukciju un ekspluatācijas prasības.

6.21.7.   Citas prasības

6.21.7.1.   Pamanāmības zīmes uzskata par nepārtrauktām, ja attālums starp blakusesošiem elementiem ir pēc iespējas mazāks un nepārsniedz 50 procentus no visīsākā blakusesošā elementa garuma.

6.21.7.2.   Daļēju gabarītu pamanāmības zīmju gadījumā katru augšējo stūri iezīmē divas līnijas, kas viena pret otru veido 90° leņķi un no kurām katra ir vismaz 250 mm gara.

6.21.7.3.   Attālumam starp pamanāmības zīmēm, kas ir uzstādītas transportlīdzekļa aizmugurē, un katru obligāto bremžu signāllukturi jābūt lielākam par 200 mm.

6.21.7.4.   Ja saskaņā ar Noteikumu Nr. 70 01. sērijas grozījumiem ir uzstādītas pakaļējās atstarojošās zīmes, aprēķinot pamanāmības zīmju garumu un to attālumu līdz transportlīdzekļa sāniem, šīs atstarojošās zīmes pēc ražotāja ieskatiem var uzskatīt par pakaļējo pamanāmības zīmju daļu.

6.21.7.5.   Vietām, kur transportlīdzeklī paredzēts uzstādīt pamanāmības zīmes, pēc izmēriem jābūt tādām, lai varētu uzstādīt vismaz 60 mm platas zīmes.

6.22.   ADAPTĪVĀ PRIEKŠĒJĀ APGAISMOJUMA SISTĒMA (AFS) (Noteikumi Nr. 123)

Ja nav noteikts citādi, šo noteikumu prasības galvenajiem tālās gaismas lukturiem (6.1. punkts) un galvenajiem tuvās gaismas lukturiem (6.2. punkts), piemēro AFS attiecīgajai daļai.

6.22.1.   Uzstādīšana

Mehāniskajos transportlīdzekļos uzstāda pēc izvēles. Piekabēs uzstādīt aizliegts.

6.22.2.   Skaits

Viena.

6.22.3.   Izkārtojums

Nav īpaši noteikts.

6.22.4.   Atrašanās vieta

Pirms testēšanas procedūrām AFS ir jāieregulē neitrālā stāvoklī.

Platumā un augstumā:

prasības, kas norādītas 6.22.4.1.1. līdz 6.22.4.1.4. punktā, attiecībā uz konkrēto apgaismes funkciju vai režīmu, jāizpilda ar tām apgaismes vienībām, kurām vienlaicīgi pieslēdz elektrisko strāvu minētajai apgaismes funkcijai vai funkcijas režīmam saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu.

Visi izmēri attiecas uz redzamās virsmas(-u) tuvāko malu, ko novēro apgaismes vienības(-u) pamatass virzienā.

6.22.4.1.1.   Divām simetriski novietotām apgaismes vienībām jāatrodas augstumā, kas atbilst attiecīgi 6.1.4. un 6.2.4. punkta prasībām, kurās ar “Divām simetriski novietotām apgaismes vienībām” saprot divas apgaismes vienības, kas novietotas abās transportlīdzekļa pusēs un tā, lai to redzamo virsmu (ģeometriskais) smaguma centrs būtu vienādā augstumā un vienādā attālumā no transportlīdzekļa gareniskās vidus plaknes ar novirzi 50 mm katrai; tomēr gaismu emitējošās virsmas, apgaismojošās virsmas un gaismas caurlaides spēja var atšķirties.

6.22.4.1.2.   Ja ir papildu apgaismes vienības, tām jābūt novietotām transportlīdzekļa abos sānos tādā attālumā, kas nepārsniedz 140 mm (16) horizontālā virzienā (attēlā apzīmēts ar E) un 400 mm vertikālā virzienā virs vai zem tuvākās apgaismes vienības (attēlā apzīmēts ar D);

6.22.4.1.3.   Nevienu no 6.22.4.1.2. punktā aprakstītajām papildu apgaismes vienībām nedrīkst novietot zemāk kā 250 mm virs zemes (attēlā apzīmēts ar F) un ne augstāk virs zemes kā norādīts šo noteikumu 6.2.4.2. punktā (attēlā apzīmēts ar G).

6.22.4.1.4.   Turklāt platumā:

katram tuvās gaismas apgaismojuma veidam:

vismaz vienai no abās transportlīdzekļa pusēs novietotajām apgaismes vienībām redzamās virsmas ārmala drīkst atrasties ne vairāk kā 400 mm no transportlīdzekļa galējās ārmalas (attēlā apzīmēts ar A); kā arī

attālums starp redzamo virsmu iekšējām malām pamatass virzienā nedrīkst būt mazāks par 600 mm. Tomēr tas neattiecas uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem; visu pārējo kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos šo attālumu drīkst samazināt līdz 400 mm, ja transportlīdzekļa kopējais platums nepārsniedz 1 300 mm.

Image

| Apgaismes vienības, kurām vienlaicīgi pieslēdz elektrisko strāvu attiecīgam apgaismes režīmam: |
| --- |
| Nr. 3 un 9: | (divas simetriski novietotas apgaismes vienības) |
| Nr. 1 un 11: | (divas simetriski novietotas apgaismes vienības) |
| Nr. 4 un 8: | (divas papildu apgaismes vienības) |
| Apgaismes vienības, kurām nepieslēdz elektrisko strāvu attiecīgam apgaismes režīmam: |
| Nr.. 2 un 10: | (divas simetriski novietotas apgaismes vienības) |
| Nr. 5: | (papildu apgaismes vienība) |
| Nor. 6 un 7: | (divas simetriski novietotas apgaismes vienības) |

Image

Nr. 3 un 9:

(divas simetriski novietotas apgaismes vienības)

Nr. 1 un 11:

(divas simetriski novietotas apgaismes vienības)

Nr. 4 un 8:

(divas papildu apgaismes vienības)

Image

Nr.. 2 un 10:

(divas simetriski novietotas apgaismes vienības)

Nr. 5:

(papildu apgaismes vienība)

Nor. 6 un 7:

(divas simetriski novietotas apgaismes vienības)

| horizontālie izmēri mm: |
| --- |
| A ≤ 400 | |
| B ≥ 600, vai, ≥ 400 | ja transportlīdzekļa kopējais platums ir < 1 300 mm, tomēr attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu |
| C ≤ 200 | |
| E ≤ 140 | |
| vertikālie izmēri mm: |
| D ≤ 400 | |
| F ≥ 250 | |
| G ≤ 1 200 | |

horizontālie izmēri mm:

A ≤ 400

B ≥ 600, vai, ≥ 400

ja transportlīdzekļa kopējais platums ir < 1 300 mm, tomēr attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nav atsevišķu norādījumu

C ≤ 200

E ≤ 140

vertikālie izmēri mm:

D ≤ 400

F ≥ 250

G ≤ 1 200

6.22.4.2.   Garumā:

visas AFS apgaismes vienības jāuzstāda transportlīdzekļa priekšpusē. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja izstarotā gaisma ne tieši, ne netieši nerada neērtības vadītājam kā atspulgs atpakaļskata spoguļos un/vai uz citām transportlīdzekļa gaismu atstarojošām virsmām.

6.22.5.   Ģeometriskā redzamība

abos transportlīdzekļa sānos katrai paredzētajai apgaismes funkcijai un veidam

ģeometriskās redzamības leņķi, kas saskaņā ar šo noteikumu 6.1.5. un 6.2.5. punktu paredzēti attiecīgajām apgaismes funkcijām, ir jāievēro vismaz vienai no apgaismes vienībām, kurām vienlaicīgi pieslēdz elektrisko strāvu, lai izpildītu minēto funkciju un veidu(-s) saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu. Lai izpildītu prasību dažādiem leņķiem, var izmantot atsevišķas apgaismes vienības.

6.22.6.   Centrēšana

Virzienā uz priekšu.

Pirms testēšanas procedūrām AFS ir jāieregulē neitrālā stāvoklī, kurā tiek izstarota galvenā tuvā gaisma.

Vertikālā centrēšana

6.22.6.1.1.   Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas nogriežņa slīpumu, kas jāiestata transportlīdzeklim bez kravas, ja tā vadītāja vietu aizņem viens cilvēks, transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 procentam, un tas skaidri salasāmi un neizdzēšami jānorāda uz katra transportlīdzekļa vai nu tuvu pie priekšējā apgaismojuma sistēmas, vai uz ražotāja plāksnītes ar simbolu, kurš parādīts 7. pielikumā.

Ja ražotājs norādījis atšķirīgus sākotnējos lejupvērstos slīpumus dažādām apgaismes vienībām, kas nodrošina vai papildina tuvās gaismas nogriežņus, šīs lejupvērstā slīpuma vērtības transportlīdzekļa ražotājs nosaka ar precizitāti līdz 0,1 procentam, un tas skaidri salasāmi un neizdzēšami jānorāda uz katra transportlīdzekļa vai nu tuvu pie katras attiecīgās apgaismes vienības, vai uz ražotāja plāksnītes tādā veidā, lai visas attiecīgās apgaismes vienības varētu viennozīmīgi identificēt.

Lejupvērstajam tuvās gaismas nogriežņa horizontālās daļas slīpumam ir jāpaliek šo noteikumu 6.2.6.1.2. punktā norādītajās robežās saskaņā ar statiskajiem slogošanas nosacījumiem, kuri noteikti šo noteikumu 5. pielikumā; un sākotnējam iestatījumam jāatbilst noteiktajām vērtībām.

6.22.6.1.2.1.   gadījumos kad tuvās gaismas veido vairākas gaismas no dažādām apgaismes vienībām, noteikumus saskaņā ar 6.22.6.1.2. punktu piemēro karam minēto gaismu nogrieznim (ja ir), kas projektēts, lai projicētu leņķa zonā, kā norādīts 9.4. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam Noteikumu Nr. 123 1. pielikumā.

Galveno lukturu izlīdzināšanas ierīce

6.22.6.2.1.   Ja galveno lukturu izlīdzināšanas ierīci vajag, lai ievērotu 6.22.6.1.2. punkta prasības, šai ierīcei jābūt automātiskai.

6.22.6.2.2.   Ja šī ierīce nedarbojas, tuvās gaismas nedrīkst atrasties stāvoklī, kurā slīpums ir mazāks nekā tad, kad ierīce pārstājusi darboties.

6.22.6.3.   Horizontālā centrēšana:

Katras apgaismes vienības nogriežņa izliekuma lauzuma punktam (ja ir), to projicējot uz ekrāna, jāatbilst minētās apgaismes vienības pamatass vertikālajai līnijai. Ir atļauta 0,5 grādu pielaide tajā transportlīdzekļa pusē, kas ir satiksmes virzienā. Pārējās apgaismes vienības pielāgo saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja specifikāciju saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 10. pielikuma noteikumiem.

6.22.6.4.   Mērīšanas kārtība:

Pēc sākotnējā gaismu virziena iestatīšanas noregulējuma, tuvās gaismas vertikālais slīpums, vai vajadzības gadījumā visu to dažādo apgaismes vienību vertikālie slīpumi, kuras nodrošina vai papildina tuvās gaismas nogriezni(nogriežņus) saskaņā ar 6.22.6.1.2.1. punktu, pārbauda pēc visiem transportlīdzekļa slogošanas nosacījumiem saskaņā ar specifikāciju šo noteikumu 6.2.6.3.1. un 6.2.6.3.2. punktu.

6.22.7.   Elektriskie slēgumi

6.22.7.1.   Tālo gaismu apgaismojums (ja to nodrošina AFS)

| a) | Tālās gaismas apgaismes vienības var ieslēgties vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, jāieslēdzas vismaz vienam tālās gaismas apgaismes vienību pārim. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdzas visām tālās gaismas apgaismes vienībām. |
| --- | --- |

a)

Tālās gaismas apgaismes vienības var ieslēgties vai nu vienlaicīgi, vai pa pāriem. Pārslēdzot no tuvās gaismas uz tālo gaismu, jāieslēdzas vismaz vienam tālās gaismas apgaismes vienību pārim. Pārslēdzot no tālās gaismas uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdzas visām tālās gaismas apgaismes vienībām.

| b) | Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem. |
| --- | --- |

b)

Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

| c) | Ja uzstādītas četras ieslēpjamas apgaismes vienības, paceltā stāvoklī tām jānodrošina, ka vienlaicīgi nevar darboties neviens no papildu galvenajiem lukturiem, kas uzstādīti kā gaismas signālierīce, kuras signālu veido lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (skatīt 5.12. punktu) gaišā diennakts laikā. |
| --- | --- |

c)

Ja uzstādītas četras ieslēpjamas apgaismes vienības, paceltā stāvoklī tām jānodrošina, ka vienlaicīgi nevar darboties neviens no papildu galvenajiem lukturiem, kas uzstādīti kā gaismas signālierīce, kuras signālu veido lukturu neregulāra iedegšanās pēc īsiem intervāliem (skatīt 5.12. punktu) gaišā diennakts laikā.

6.22.7.2.   Tuvās gaismas apgaisme

| a) | Vadības ierīcei, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visi galvenie tālās gaismas lukturi vai vienlaicīgi jāizslēdz visas AFS tālās gaismas apgaismes vienības. |
| --- | --- |

a)

Vadības ierīcei, ar ko pārslēdz uz tuvo gaismu, vienlaicīgi jāizslēdz visi galvenie tālās gaismas lukturi vai vienlaicīgi jāizslēdz visas AFS tālās gaismas apgaismes vienības.

| b) | Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem. |
| --- | --- |

b)

Tuvās gaismas lukturi drīkst palikt ieslēgti vienlaicīgi ar tālās gaismas lukturiem.

| c) | Ja tuvās gaismas apgaismes vienības ir aprīkotas ar gāzizlādes gaismas avotiem, šie gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti. |
| --- | --- |

c)

Ja tuvās gaismas apgaismes vienības ir aprīkotas ar gāzizlādes gaismas avotiem, šie gāzizlādes gaismas avoti tālo gaismu darbības laikā paliek ieslēgti.

6.22.7.3.   Tuvās gaismas var būt automātiski ieslēdzamas un izslēdzamas, tomēr tām jāatbilst šo noteikumu 5.12. punktā minētajām elektrisko slēgumu prasībām.

AFS automātiskais režīms

Uzstādīto AFS apgaismes funkciju mainīšanai no vienas klases un režīma uz otru klasi un režīmu, un vienas klases vai režīma robežās jābūt automātiskai un tādai, kas nerada neērtības vadītājam un citiem ceļu satiksmes dalībniekiem.

Tuvo gaismu un attiecīgā gadījumā tālo gaismu klašu un režīmu ieslēgšanai jāatbilst šādiem nosacījumiem.

6.22.7.4.1.   Tuvās gaismas C klases režīmu(-us) jāieslēdz tad, ja nav ieslēgts citas tuvās gaismas klases režīms.

6.22.7.4.2.   Tuvās gaismas V klases veidu(-us) nedrīkst ieslēgt, ja nav automātiski atklāts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem (V signāls):

| a) | ceļš atrodas apdzīvotā vietā, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h; |
| --- | --- |

a)

ceļš atrodas apdzīvotā vietā, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h;

| b) | ceļš ir aprīkots ar fiksētiem gaismas ķermeņiem, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h; |
| --- | --- |

b)

ceļš ir aprīkots ar fiksētiem gaismas ķermeņiem, un transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 60 km/h;

| c) | ceļa virsmas spilgtums un /vai ceļa horizontālais apgaismojums pastāvīgi pārsniedz 1 cd/m2; |
| --- | --- |

c)

ceļa virsmas spilgtums un /vai ceļa horizontālais apgaismojums pastāvīgi pārsniedz 1 cd/m2;

| d) | transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļa ātrums nepārsniedz 50 km/h.

6.22.7.4.3.   Tuvās gaismas E klases režīmu(-s) nedrīkst ieslēgt, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 70 km/h un ir automātiski konstatēts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:

| a) | ceļš ir automaģistrāle (17) un/vai transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 110 km/h (E signāls); |
| --- | --- |

a)

ceļš ir automaģistrāle (17) un/vai transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 110 km/h (E signāls);

| b) | tikai tādas tuvās gaismas E klases veida gadījumā, kura saskaņā ar sistēmas apstiprinājuma dokumentiem/paziņojuma lapu atbilst “datu kopai” Noteikumu Nr. 123 3. pielikuma 6. tabulā.
  Datu kopa E1: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 100 km/h (E1 signāls);
  Datu kopa E2: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h (E2 signāls);
  Datu kopa E3: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 80 km/h (E3 signāls). |
| --- | --- |

b)

tikai tādas tuvās gaismas E klases veida gadījumā, kura saskaņā ar sistēmas apstiprinājuma dokumentiem/paziņojuma lapu atbilst “datu kopai” Noteikumu Nr. 123 3. pielikuma 6. tabulā.

Datu kopa E1: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 100 km/h (E1 signāls);

Datu kopa E2: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 90 km/h (E2 signāls);

Datu kopa E3: transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 80 km/h (E3 signāls).

6.22.7.4.4.   Tuvās gaismas W klases veidu(-us) nedrīkst ieslēgt, ja nav izslēgti priekšējie miglas lukturi (ja tādi ir) un ir automātiski atklāts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem (piemērots W signāls):

| a) | automātiski ir noteikts slapjš ceļa segums; |
| --- | --- |

a)

automātiski ir noteikts slapjš ceļa segums;

| b) | ir ieslēgts vējstikla tīrītājs un tas ir nepārtraukti vai automātiskās kontroles režīmā darbojies vismaz divas minūtes ilgi. |
| --- | --- |

b)

ir ieslēgts vējstikla tīrītājs un tas ir nepārtraukti vai automātiskās kontroles režīmā darbojies vismaz divas minūtes ilgi.

6.22.7.4.5.   Tuvās gaismas C, V, E vai W klases režīmu nedrīkst pārveidot par šīs klases līkumu režīmu (piemēro T signālu kopā ar minētās tuvo gaismu klases signālu saskaņā ar noteikumiem punktos no 6.22.7.4.1. līdz 6.22.7.4.4.), ar nosacījumu, ka ir izvērtēta vismaz viena no šādām īpašībām (vai līdzīgām norādēm):

| a) | stūres mehānisma bloķēšanas leņķis; |
| --- | --- |

a)

stūres mehānisma bloķēšanas leņķis;

| b) | transportlīdzekļa smaguma centra trajektorija.
  Papildus piemēro šādus noteikumus:






  i) | horizontāla asimetriskā nogriežņa kustība sāniski no transportlīdzekļa gareniskās ass, ja piemērojams, ir atļauta tikai ar noteikumu, ka transportlīdzeklis brauc uz priekšu (18), un tai ir jābūt tādai, lai attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā gareniskā vertikālā plakne caur nogriežņa izliekuma lauzuma punktu krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgās apgaismes vienības uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes; |
| --- | --- | --- |

b)

transportlīdzekļa smaguma centra trajektorija.

Papildus piemēro šādus noteikumus:

i)

horizontāla asimetriskā nogriežņa kustība sāniski no transportlīdzekļa gareniskās ass, ja piemērojams, ir atļauta tikai ar noteikumu, ka transportlīdzeklis brauc uz priekšu (18), un tai ir jābūt tādai, lai attālums no transportlīdzekļa priekšpuses, kurā gareniskā vertikālā plakne caur nogriežņa izliekuma lauzuma punktu krustojas ar transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas līniju, nepārsniedz attiecīgās apgaismes vienības uzstādījuma augstumu vairāk nekā 100 reizes;

| ii) | Vienai vai vairākām apgaismes vienībām papildus var vienlaicīgi pieslēgt elektrisko strāvu ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks. |
| --- | --- |

ii)

Vienai vai vairākām apgaismes vienībām papildus var vienlaicīgi pieslēgt elektrisko strāvu ar noteikumu, ka transportlīdzekļa smaguma centra trajektorijas izliekuma horizontālais rādiuss ir 500 m vai mazāks.

6.22.7.6.   Vadītājam vienmēr ir iespējams ieslēgt AFS neitrālā stāvoklī un izmantot tās automātisko režīmu.

6.22.8.   Indikatori

6.22.8.1.   Noteikumi, kas izklāstīti šo noteikumu 6.1.8. punktā (galvenie tālās gaismas lukturi) un 6.1.8. punktā (galvenie tuvās gaismas lukturi) piemērojami attiecīgajām AFS daļām.

6.22.8.2.   AFS obligāts ir defektu gaismas indikators. Šim indikatoram nav jāmirgo. To ieslēdz tad, ja konstatē defektu AFS vadības signālos vai ja tiek saņemts signāls par defektu saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.9. punkta noteikumiem. Tas paliek ieslēgts, kamēr bojājums nav novērsts. To uz laiku var atcelt, bet darbība ir jāatkārto katru reizi, kad ieslēdz un izslēdz ierīci, ar ko iedarbina un/vai apstādina dzinēju.

6.22.8.3.   Indikators, kas norāda uz to, ka vadītājs ir ieslēdzis sistēmu saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.8. punkta noteikumiem, nav obligāts.

6.22.9.   Citas prasības

6.22.9.1.   AFS drīkst uzstādīt tikai kopā ar galveno lukturu tīrīšanas ierīci(-ēm) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 45 (19) vismaz tām apgaismes vienībām, kuras norādītas 9.3. punktā paziņojuma veidlapā, kas atbilst paraugam Noteikumu Nr. 123 1. pielikumā, ja šo apgaismes vienību gaismas avotu kopējā objektīvā gaismas plūsma pārsniedz 2 000 lūmenus katrā pusē, un kuras nodrošina C klases (galvenās) tuvās gaismas.

Atbilstības pārbaude AFS automātiskā režīma prasībām

6.22.9.2.1.   Pieteikuma iesniedzējs ar īsu aprakstu vai citā pieņemamā veidā par tipa apstiprināšanu atbildīgajai iestādei pierāda:

| a) | AFS vadības signālu atbilstību






  i) | šo noteikumu 3.2.6. punktā prasītajam aprakstam un |
| --- | --- | --- |

a)

AFS vadības signālu atbilstību

i)

šo noteikumu 3.2.6. punktā prasītajam aprakstam un

| ii) | attiecīgajiem AFS vadības signāliem, kas noteikti AFS tipa apstiprinājuma dokumentos, un |
| --- | --- |

ii)

attiecīgajiem AFS vadības signāliem, kas noteikti AFS tipa apstiprinājuma dokumentos, un

| b) | atbilstību automātiskā režīma prasībām saskaņā ar punktu 6.22.7.4.1. līdz 6.22.7.4.5. noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

atbilstību automātiskā režīma prasībām saskaņā ar punktu 6.22.7.4.1. līdz 6.22.7.4.5. noteikumiem.

6.22.9.2.2.   Lai pārbaudītu to, vai saskaņā ar 6.22.7.4. punktu AFS automātiskais režīms nerada neērtības, tehniskajam dienestam jāveic testa braukšana, kurā ietvertas visas situācijas, kas attiecas uz sistēmas kontroli, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja aprakstu; ir jānorāda, vai visi režīmi ir ieslēgti, darbojušies un izslēgti saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja aprakstu; jānorāda acīmredzami traucējumi, ja tādi ir (piemēram, pārlieka leņķiskā kustība vai mirgošana).

6.22.9.3.   Kopējā maksimālā gaismas intensitāte apgaismes vienībām, ko var ieslēgt vienlaicīgi, lai nodrošinātu tālo gaismu apgaismojumu vai vajadzības gadījumā tā režīmus, nedrīkst pārsniegt 225 000 cd, kas nozīmē, ka kontrolskaitļu summa nedrīkst pārsniegt 75 vienības.

Maksimālo gaismas intensitāti aprēķina, saskaitot atsevišķos kontrolskaitļus, kas norādīti uz katras uzstādīšanas ierīces, kuras var ieslēgt vienlaicīgi, lai nodrošinātu tālo gaismu.

6.22.9.4.   Lietotāja rokasgrāmatā sīki jāpaskaidro veids, kā uz laiku lietot transportlīdzekli valstī ar pretēju braukšanas virzienu, nekā tā, kurai pieprasa apstiprinājumu, saskaņā ar Noteikumu Nr. 123 5.8. punktu.

6.23.   AVĀRIJAS BREMŽU SIGNĀLS

6.23.1.   Uzstādīšana

Pēc izvēles

Avārijas bremžu signālu iedarbina ar vienlaicīga visu to bremžu signāllukturu vai virzienrādītāju ieslēgšanu, kas aprīkoti kā aprakstīts 6.22.7. punktā.

6.23.2.   Skaits

Kā noteikts 6.5.2. vai 6.7.2. punktā.

6.23.3.   Izkārtojums

Kā noteikts 6.5.3. vai 6.7.3. punktā.

6.23.4.   Atrašanās vieta

Kā noteikts 6.5.4. vai 6.7.4. punktā.

6.23.5.   Ģeometriskā redzamība

Kā noteikts 6.5.5. vai 6.7.5. punktā.

6.23.6.   Centrēšana

Kā noteikts 6.5.6. vai 6.7.6. punktā.

6.23.7.   Elektriskie slēgumi

Visiem avārijas bremžu signāla lukturiem jāmirgo sinhroni ar 4,0 ± 1,0 Hz frekvenci.

6.23.7.1.1.   Tomēr ja kādā no avārijas bremžu signāla lukturiem transportlīdzekļa aizmugurē izmantoti kvēldiega gaismas avoti, frekvence ir 4,0 + 0,0/– 1,0 Hz.

6.23.7.2.   Avārijas bremžu signāls darbojas neatkarīgi no citiem lukturiem.

Avārijas bremžu signālam jābūt automātiski ieslēdzamam un izslēdzamam.

6.23.7.3.1.   Avārijas bremžu signālu drīkst ieslēgt tikai tad, ja transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 50 km/h un bremžu sistēma iedarbina avārijas bremzēšanas komandsignālu, kas paredzēts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H.

6.23.7.3.2.   Avārijas bremžu signālam automātiski jāizslēdzas, ja vairs nav pieejams avārijas bremzēšanas komandsignāls, kā noteikts Noteikumos Nr. 13 un Nr. 13-H, vai ja darbojas avārijas signāls.

6.23.8.   Indikatori

Pēc izvēles

6.23.9.   Citas prasības

6.23.9.1.   Izņemot 6.23.9.2. punkta noteikumus, ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots piekabes vilkšanai, mehāniskā transportlīdzekļa avārijas bremžu signāla vadības ierīcei jāspēj iedarbināt arī piekabes avārijas bremžu signālu.

Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir elektriski savienots ar piekabi, abu avārijas bremžu signālu darbības frekvencei jāatbilst 6.23.7.1.1. punktā minētajai frekvencei. Tomēr, ja mehāniskais transportlīdzeklis var konstatēt, ka piekabes avārijas bremžu signālam netiek lietoti kvēldiega gaismas avoti, frekvence var atbilst 6.23.7.1. punktā minētajai.

6.23.9.2.   Ja mehāniskais transportlīdzeklis ir aprīkots tādas piekabes vilkšanai, kas ir aprīkota ar nepārtrauktas vai daļēji pārtrauktas bremzēšanas tipa darba bremžu sistēmu, kā norādīts Noteikumos Nr. 13, jānodrošina, ka ir paredzēta nepārtraukta enerģijas padeve, šādu piekabju bremžu signāllukturiem izmantojot elektrosavienojumu, ja piemēro darba bremzes.

Avārijas bremžu signāls uz visām šādām piekabēm var darboties neatkarīgi no vilcēja un tam nav jādarbojas vai nu ar tādu pašu frekvenci kā, vai sinhroni ar avārijas bremžu signālu uz vilcēja.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI APGAISMES IERĪČU UN GAISMAS SIGNĀLIERĪČU UZSTĀDĪŠANAS APSTIPRINĀJUMU GROZĪJUMI UN ATTIECINĀJUMI

Par jebkādiem transportlīdzekļa tipa vai apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanas vai 3.2.2. punktā minētā saraksta grozījumiem paziņo administratīvajai iestādei, kas piešķīrusi attiecīgā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Tad minētā iestāde var:

7.1.1.   vai nu atzīt, ka veiktajām pārmaiņām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām, vai vai

7.1.2.   pieprasīt papildu pārbaudes ziņojumu no tehniskās iestādes, kas veic pārbaudes.

7.2.   Par apstiprinājuma attiecinājumiem, iekļaujot pārmaiņu aprakstu, vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar 4.3. punktā noteikto kārtību paziņo Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

7.3.   Kompetentā iestāde, kas apstiprina attiecinājumus, piešķir šiem attiecinājumiem sērijas numuru un informē citas 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8.   RAŽOJUMU ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības nodrošināšanas kārtība ir tāda, kādu paredz Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. pielikuma papildinājums, ievērojot šādas prasības:

8.1.   ikvienam transportlīdzeklim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, jābūt izgatavotam atbilstīgi apstiprinātajam tipam, ievērojot 5. un 6. punktā izklāstītās prasības.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

8.2.1.   nodrošina, lai saistībā ar visiem aspektiem, kas attiecas uz 5. un 6. punktā izklāstīto prasību ievērošanu, pastāvētu efektīva transportlīdzekļu kvalitātes kontroles kārtība;

8.2.2.   nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 9. pielikumā noteiktās pārbaudes vai fiziskas pārbaudes, kas ļauj iegūt līdzvērtīgu informāciju.

8.3.   Kompetentā iestāde drīkst veikt visas šajos noteikumos paredzētās pārbaudes. Šīs pārbaudes veic izlases kārtā, izmantojot paraugus, ko ņem tā, lai netraucētu ražotājiem pildīt piegādes saistības.

8.4.   Kompetentā iestāde cenšas veikt pārbaudes reizi gadā. Tomēr šajā jautājumā kompetentā iestāde var rīkoties pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savai pārliecībai par efektīvu ražojumu atbilstības kontroles pasākumu nodrošinājumu. Konstatējot neapmierinošus rezultātus, kompetentā iestāde nodrošina visu to pasākumu īstenošanu, kas vajadzīgi pēc iespējas ātrākai ražojumu atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOJUMU NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, var atsaukt, ja nav ievērotas prasības vai ja transportlīdzeklis, uz kura ir apstiprinājuma zīme, neatbilst apstiprinātajam tipam.

9.2.   Ja Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties par to paziņo pārējām līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

10.   RAŽOŠANAS GALĪGA PĀRTRAUKŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipa ražošanu, apstiprinājuma turētājam tas jāpaziņo iestādei, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   PAR APSTIPRINĀŠANAS PĀRBAUŽU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO IESTĀŽU UN ADMINISTRATĪVO IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Par apstiprināšanas pārbaužu veikšanu atbildīgo tehnisko iestāžu nosaukumus un adreses, kā arī to administratīvo iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumus un kam jānosūta veidlapas, ar ko apstiprina citās valstīs izdotus apstiprinājumus vai apstiprinājumu attiecinājumus, atteikumus vai atsaukumus, 1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1.   Neraugoties uz tālāk izklāstītajiem pārejas noteikumiem, līgumslēdzējām pusēm, kas sāk piemērot šos noteikumus pēc jaunākās grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, nav jāatzīst apstiprinājumi, kuri piešķirti saskaņā ar kādu no iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām.

12.2.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt attiecinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

12.3.   Līdz turpmākam paziņojumam Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram Japāna pasludina, ka saistībā ar apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu uz Japānu attiecas tikai tās Nolīguma, kam pievienoti šie noteikumi, prasības, kas skar M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus.

12.4.   No 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas, neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

12.5.   Pēc 12 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

12.6.   Līdz 36 mēnešiem pēc šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka valsts vai reģiona tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

12.7.   Pēc 36 mēnešiem kopš šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties pirmo reizi reģistrēt (pirmo reizi ekspluatācijā nodotu) transportlīdzekli valsts vai reģiona reģistrā, ja transportlīdzeklis neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām.

12.8.   Pēc 60 mēnešiem kopš šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtie apstiprinājumi kļūst nederīgi, izņemot to transportlīdzekļu tipa apstiprinājumus, kuri atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

12.9.   Neraugoties uz 12.7. vai 12.8. punkta noteikumiem, transportlīdzekļu tipa apstiprinājumi saskaņā ar iepriekšējām šo noteikumu grozījumu sērijām, kurus neskar 03. grozījumu sērija, joprojām ir derīgi, un līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, tos joprojām atzīst.

12.10.   Pēc 36 mēnešiem kopš 03. grozījumu sērijas 3. papildinājuma spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumu.

12.11.   No 04 grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuros izdarīti grozījumi ar 04 grozījumu sēriju.

12.12.   Pēc 30 mēnešiem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un pēc 48 mēnešiem citu kategoriju transportlīdzekļiem kopš 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

12.13.   Līdz 30 mēnešiem M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un līdz 48 mēnešiem citu kategoriju transportlīdzekļiem kopš 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar iepriekšējām grozījumu sērijām.

12.14.   Apstiprinājumi, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirti pirms pagājuši 30 mēneši M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un 48 mēneši pārējo kategoriju transportlīdzekļiem pēc šo noteikumu 04. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas un visi to attiecinājumi uz citu tipu, ieskaitot attiecinājumus saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, kas piešķirti vēlāk, paliek spēkā uz nenoteiktu laiku. Ja atbilstīgi iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprināts transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju, līgumslēdzēja puse, kura piešķīra apstiprinājumu, par to ziņo citām līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

12.15.   Neviena no līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka valsts vai reģiona tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 04. grozījumu sēriju.

12.16.   Neraugoties uz iepriekš izklāstītajiem pārejas noteikumiem, tām līgumslēdzējām pusēm, kuras Noteikumus Nr. 112 pēmēro pēc dienas, kad noteikumu 04. grozījumu sērija stājas spēkā, nav pienākums atzīt apstiprinājumus, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips neatbilst prasībām, kas noteiktas 6.1.2. un 6.2.2. punktā, kuri grozīti ar šo noteikumu 04. grozījumu sēriju attiecībā uz Noteikumiem Nr. 112.

---

(1)  Kā noteikts 7. pielikumā Konsolidētajai rezolūcijai par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(2)  Skaidrojumus skatīt 10. pielikumā.

(3)  Pakaļējās numura zīmes apgaismojuma ierīču un virzienrādītāju (5. un 6. kategorija) apgaismojošo virsmu, ja tādas nav, aizstāj ar “gaismu izstarojošu virsmu”.

(4)  Vācija 1, Francija 2, Itālija 3, Nīderlande 4, Zviedrija 5, Beļģija 6, Ungārija 7, Čehija 8, Spānija 9, Serbija 10, Apvienotā Karaliste 11, Austrija 12, Luksemburga 13, Šveice 14, 15 (brīvs), Norvēģija 16, Somija 17, Dānija 18, Rumānija 19, Polija 20, Portugāle 21, Krievijas Federācija 22, Grieķija 23, Īrija 24, Horvātija 25, Slovēnija 26, Slovākija 27, Baltkrievija 28, Igaunija 29, 30 (brīvs), Bosnija un Hercegovina 31, Latvija 32, 33 (brīvs), Bulgārija 34, 35 (brīvs), Lietuva 36, Turcija 37, 38 (brīvs), Azerbaidžāna 39, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 40, 41 (brīvs), Eiropas Kopiena 42 (apstiprinājumus piešķir Eiropas Kopienas dalībvalstis, izmantojot attiecīgos EEK simbolus), Japāna 43, 44 (brīvs), Austrālija 45, Ukraina 46, Dienvidāfrika 47, Jaunzēlande 48, Kipra 49, Malta 50, Korejas Republika 51, Malaizija 52 un Taizeme 53, 54 un 55 (brīvs) un Melnkalne 56. Nākamos numurus piešķir citām valstīm hronoloģiskajā secībā, kādā tās ratificē “Nolīgumu par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām” vai pievienojas šim nolīgumam; šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo Nolīguma līgumslēdzējām pusēm.

(5)  Pazīstams arī kā “baltais” vai “bezkrāsainais” atstarotājs.

(6)  Šie noteikumi neaizliedz līgumslēdzējām pusēm, kas tos piemēro, savā teritorijā atļaut aizmugurē izmantot baltas krāsas pamanāmības zīmes.

(7)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (TRANS/WP.29/78/1. redakcija/2. grozījums, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(8)  Attiecīgo Noteikumu Līgumslēdzējas puses var aizliegt mehānisku tīrīšanas sistēmu izmantošanu, ja ir uzstādīti galvenie lukturi ar plastmasas lēcām un marķējumu “PL”.

(9)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/2. grozījumi, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

(10)  Transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst apstiprināt 18 mēnešus pēc tam, kad stājies spēkā 03. grozījumu sērijas 4. papildinājums.

(11)  Aklās zonas leņķa 5° vērtība, kas attiecas uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja, ir augšējā robeža. d < 1,80 m (M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem d < 2,50 m).

(12)  Aklās zonas leņķa 5° vērtība, kas attiecas uz aizmuguri no sānu virzienrādītāja, ir augšējā robeža. d < 2,50 m.

(13)  Līgumslēdzējas puses, kuras nepiemēro Noteikumus Nr. 87, var aizliegt dienas gaitas lukturu izmantošanu (kā norādīts 5.22. punktā), pamatojoties uz valsts tiesību aktiem.

(14)  Transportlīdzekļu tipus, kas neatbilst šim noteikumam, drīkst apstiprināt 18 mēnešu laikposmā pēc tam, kad stājies spēkā 03. grozījumu sērijas 4. papildinājums.

(15)  Šo noteikumu sāk piemērot 5 gadus pēc šo noteikumu 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas.

(16)  Ja ir uzstādītas papildu “divas simetriski novietotas apgaismes vienības”, horizontālais attālums var būt 200 mm (apzīmēts ar C zīmējumā).

(17)  Ceļu satiksmes virzieni ir nodalīti ceļa struktūrā vai ir paredzēts attiecīgs sānu attālums starp abiem satiksmes virzieniem. Tādējādi samazinās neadekvāts apžilbinājums no transportlīdzekļu galvenajiem lukturiem pretim nākošam transportam.

(18)  Šo prasību nepiemēro tuvās gaismas apgaismojumam, ja līkumu apgaismi ieslēdz, lai nogrieztos pa labi ceļu labās puses satiksmē (pa kreisi ceļu kreisās puses satiksmē).

(19)  Contracting Parties to the respective Regulations can still prohibit the use of mechanical cleaning systems when headlamps with plastic lenses, marked “PL”, are installed.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA ZĪMJU IZVIETOJUMS

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

Šī transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām, ko paredz Noteikumi Nr. 48, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

B PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4,5. punktu)

Image

Šī transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme rāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 48, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, un saskaņā ar Noteikumiem Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka laikā, kad attiecīgie apstiprinājumi ir piešķirti, Noteikumi Nr. 48 jau bija grozīti ar 04. grozījumu sēriju, bet Noteikumi Nr. 33 bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

Luktura virsmas, pamatass, atskaites centrs, un ģeometriskās redzamības leņķi

Image

Apzīmējumi

| 1. | Apgaismojošā virsma. |
| --- | --- |

1.

Apgaismojošā virsma.

| 2. | Pamatass |
| --- | --- |

2.

Pamatass

| 3. | Atskaites centrs |
| --- | --- |

3.

Atskaites centrs

| 4. | Ģeometriskās redzamības leņķis. |
| --- | --- |

4.

Ģeometriskās redzamības leņķis.

| 5. | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- |

5.

Gaismu izstarojošā virsma

| 6. | Apgaismojošās virsmas apstarotā redzamā virsma |
| --- | --- |

6.

Apgaismojošās virsmas apstarotā redzamā virsma

| 7. | Gaismu izstarojošās virsmas apstarotā redzamā virsma |
| --- | --- |

7.

Gaismu izstarojošās virsmas apstarotā redzamā virsma

| 8. | Redzamības virziens |
| --- | --- |

8.

Redzamības virziens

Piezīme: Neatkarīgi no rasējuma redzamā virsma jāuzskata par gaismu izstarojošās virsmas tangenti.

Apgaismojošā virsma salīdzinājumā ar gaismu izstarojošo virsmu

(Skatīt šo noteikumu 2.9. un 2.8. punktu)

A ZĪMĒJUMS

Image

| | Apgaismojošā virsma. | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma.

Gaismu izstarojošā virsma

Malas ir

a un b

c un d

B ZĪMĒJUMS

Image

| | Apgaismojošā virsma | Gaismu izstarojošā virsma |
| --- | --- | --- |
| Malas ir | a un b | c un d |

Apgaismojošā virsma

Gaismu izstarojošā virsma

Malas ir

a un b

c un d

---

4. PIELIKUMS

Sarkanas gaismas luktura redzamība priekšpusē un baltas gaismas luktura redzamība aizmugurē

(Skatīt šo noteikumu 5.10.1. un 5.10.2. punktu)

1. attēls

Image

2. attēls

Image

---

5. PIELIKUMS

Slogošanas nosacījumi, kas jāņem vērā, nosakot galveno tuvās gaismas lukturu vertikālās centrēšanas novirzes

Asu slogošanas nosacījumi, kas minēti 6.2.6.1. un 6.2.6.3.1. punktā.

1.   Šajās pārbaudēs pasažieru masu aprēķina, pieņemot, ka viens cilvēks sver 75 kg.

Slogošanas nosacījumi dažādiem transportlīdzekļu tipiem:

M1 kategorijas transportlīdzekļi (1):

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas leņķi nosaka saskaņā ar šādiem slogošanas nosacījumiem:

2.1.1.1.   viens cilvēks vadītāja vietā;

2.1.1.2.   ar vadītāju un vienu pasažieri uz priekšējā sēdekļa, kas ir vistālāk no vadītāja;

2.1.1.3.   ar vadītāju, vienu pasažieri uz priekšējā sēdekļa, kas ir vistālāk no vadītāja, un ar pasažieriem visos sēdekļos, kas ir vistālāk aizmugurē;

2.1.1.4.   ar cilvēkiem visos sēdekļos;

2.1.1.5.   ar cilvēkiem visos sēdekļos un vienmērīgi sadalītu slodzi bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz pakaļējās un uz priekšējās ass, ja bagāžnieks ir priekšā. Ja transportlīdzeklim ir priekšējais un pakaļējais bagāžnieks, papildu slodze attiecīgi jāsadala, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz asīm. Tomēr, ja maksimāli pieļaujamo pilno masu iegūst pirms pieļaujamās slodzes uz vienas no asīm, bagāžnieka slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu;

2.1.1.6.   ar vadītāju un vienmērīgi sadalītu slodzi bagāžniekā, lai iegūtu pieļaujamo slodzi uz attiecīgās ass.

Tomēr, ja maksimāli pieļaujamo pilno masu iegūst pirms pieļaujamās slodzes uz ass, bagāžnieka(-u) slogošanu ierobežo līdz vērtībai, kura nodrošina minētās masas sasniegšanu.

2.1.2.   Nosakot minētos slogošanas nosacījumus, jāņem vērā visi ražotāja noteiktie slogošanas ierobežojumi.

M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi (1)

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas leņķi nosaka saskaņā ar šādiem slogošanas nosacījumiem:

2.2.1.   transportlīdzekļi bez kravas ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

2.2.2.   transportlīdzekļi slogoti tā, lai uz katras ass būtu maksimālā tehniski pieļaujamā slodze, vai, līdz sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa uz priekšējās un aizmugurējās ass proporcionāli minēto asu maksimālajai tehniski pieļaujamajai slodzei, atkarībā no tā, kurš nosacījums izpildīts pirmais.

N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām

Galveno tuvās gaismas lukturu gaismas leņķi nosaka saskaņā ar šādiem slogošanas nosacījumiem:

2.3.1.1.   transportlīdzekļi bez kravas ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

2.3.1.2.   transportlīdzekļi ar vadītāju, slogoti tā, lai uz aizmugurējās ass vai asīm būtu maksimālā tehniski pieļaujamā slodze, vai, līdz sasniegta transportlīdzekļa maksimāli pieļaujamā masa, atkarībā no tā, kurš nosacījums izpildīts pirmais, nepārsniedzot priekšējās ass slodzi, ko aprēķina kā priekšējās ass slodzi transportlīdzeklī bez kravas, pieskaitot 25 procentus no priekšējās ass maksimāli pieļaujamās nominālās slodzes. Ja kravas platforma atrodas priekšpusē, minētie nosacījumi attiecas uz priekšējo asi.

N kategorijas transportlīdzekļi bez kravas virsmām

Puspiekabes velkošie transportlīdzekļi:

2.4.1.1.   transportlīdzekļi bez kravas, bez slodzes uz jūgierīces un ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

2.4.1.2.   viens cilvēks vadītāja vietā; ar tehniski pieļaujamo slodzi uz jūgierīces, ja ierīce ir tajā stāvoklī, kurš atbilst lielākajai slodzei uz aizmugurējās ass.

Piekabju vilcēji:

2.4.2.1.   transportlīdzekļi bez kravas ar vienu cilvēku vadītāja vietā;

2.4.2.2.   viens cilvēks vadītāja vietā, aizņemtas visas pārējās vietas vadītāja kabīnē.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1/2. grozījumi, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 4. grozījumiem).

---

6. PIELIKUMS

Tuvās gaismas slīpuma noviržu mērīšana atkarībā no slodzes

1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā pielikumā noteikts paņēmiens, ar kuru mēra mehānisko transportlīdzekļu slogošanas radītās novirzes transportlīdzekļa tuvās gaismas slīpumā attiecībā pret tās sākotnējo slīpumu.

2.   DEFINĪCIJAS

Sākotnējais slīpums

2.1.1.   Deklarētais sākotnējais slīpums ir

tuvās gaismas sākotnējais slīpums, ko norādījis mehāniskā transportlīdzekļa ražotājs un kas ir atskaites vērtība pieļaujamo noviržu aprēķināšanai.

2.1.2.   Izmērītais sākotnējais slīpums ir

tuvās gaismas slīpuma vai transportlīdzekļa slīpuma vidējā vērtība, ko mēra, ja transportlīdzeklis ir stāvoklī Nr. 1, kurš pārbaudāmās kategorijas transportlīdzeklim noteikts 5. pielikumā. Tā ir atskaites vērtība, pēc kuras vērtē gaismas slīpuma novirzes atkarībā no slodzes pārmaiņām.

2.2.   Tuvās gaismas slīpums

To var definēt šādi:

ar leņķi, ko izsaka miliradiānos un kas veidojas starp gaismas virzienu, kurš vērsts uz raksturīgu punktu priekšējā luktura gaismas izplatības nogriežņa horizontālajā daļā, un horizontālo plakni,

vai ar minētā leņķa tangenti, ko izsaka ar procentuālo slīpumu, jo leņķi ir mazi (šādiem maziem leņķiem 1 % ir vienāds ar 10 mrad).

Ja slīpumu izsaka ar procentuālo slīpumu, to var aprēķināt pēc šādas formulas:

Formula

kur:

| h1 | ir minētā raksturīgā punkta augstums virs zemes milimetros, ko mēra uz vertikāla ekrāna, kurš ir perpendikulārs transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un novietots horizontālā attālumā L. |
| --- | --- |
| h2 | ir atskaites centra augstums virs zemes milimetros (šo punktu pieņem par h1 nolūkā izraudzītā raksturīgā punkta nominālo sākotnējo punktu): |
| L | ir attālums milimetros no ekrāna līdz atskaites centram. |

h1

ir minētā raksturīgā punkta augstums virs zemes milimetros, ko mēra uz vertikāla ekrāna, kurš ir perpendikulārs transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei un novietots horizontālā attālumā L.

h2

ir atskaites centra augstums virs zemes milimetros (šo punktu pieņem par h1 nolūkā izraudzītā raksturīgā punkta nominālo sākotnējo punktu):

L

ir attālums milimetros no ekrāna līdz atskaites centram.

Negatīvas vērtības norāda uz lejupvērstu slīpumu (skatīt 1. attēlu).

Pozitīvas vērtības norāda uz augšupvērstu slīpumu.

1. attēls

M1 kategorijas transportlīdzekļa tuvās gaismas lejupvērsts slīpums

Image

Piezīmes:

| 1. | Šajā attēlā ir izraudzīts M1 kategorijas transportlīdzeklis, bet norādītais princips vienlīdz attiecas uz citu kategoriju transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

1.

Šajā attēlā ir izraudzīts M1 kategorijas transportlīdzeklis, bet norādītais princips vienlīdz attiecas uz citu kategoriju transportlīdzekļiem.

| 2. | Ja transportlīdzeklim nav savienotas priekšējo lukturu izlīdzināšanas sistēmas, tuvās gaismas slīpuma izmaiņa ir identa paša transportlīdzekļa slīpuma izmaiņai. |
| --- | --- |

2.

Ja transportlīdzeklim nav savienotas priekšējo lukturu izlīdzināšanas sistēmas, tuvās gaismas slīpuma izmaiņa ir identa paša transportlīdzekļa slīpuma izmaiņai.

3.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI

3.1.   Ja tuvās gaismas slīpuma novirzes pārbauda vizuāli uz ekrāna vai ar fotometrisku paņēmienu, jāmēra tumšā vidē (piemēram, tumšā telpā), kurā ir pietiekami daudz vietas, lai transportlīdzekli un ekrānu novietotu tā, kā norādīts 1. attēlā. Galveno lukturu atskaites centram no ekrāna jābūt attālumā, kas nav mazāks par 10 m.

3.2.   Zemei, uz kuras izdara mērījumus, jābūt pēc iespējas plakanai un horizontālai, lai tuvās gaismas slīpuma mērījumu sakritību varētu apstiprināt ar ±0,5 mrad (±0,05 procentu slīpuma) precizitāti.

3.3.   Ja lieto ekrānu, tā marķējumam, novietojumam un centrējumam pret zemi un transportlīdzekļa garenisko vidusplakni jābūt tādam, lai tuvās gaismas slīpuma mērījuma sakritību varētu apstiprināt ar ±0,5 mrad (±0,05 procentu slīpuma) precizitāti.

3.4.   Mērīšanas laikā apkārtējās vides temperatūrai jābūt no 10 līdz 30 °C.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA

4.1.   Mērījumus veic transportlīdzeklim, kas nobraucis no 1 000 līdz 10 000 km, vēlams 5 000 km.

4.2.   Gaisa spiedienam riepās jāatbilst transportlīdzekļa ražotāja norādītajam pilnas slodzes spiedienam. Visām transportlīdzekļa tvertnēm (degvielas, ūdens, eļļas tvertnei) jābūt pilnām un transportlīdzeklis jāaprīko ar visām ražotāja norādītajām palīgierīcēm un darbarīkiem. Transportlīdzekļa degvielas tvertni uzskata par pilnu, ja tā piepildīta vismaz līdz 90 procentiem no ietilpības.

4.3.   Transportlīdzekļa stāvbremze ir atlaista un pārnesumkārba atrodas neitrālā režīmā.

4.4.   Transportlīdzeklim vismaz 8 stundas jāatrodas 3.4. punktā norādītajā temperatūrā.

4.5.   Lai atvieglotu mērīšanu, izmantojot fotometrisku vai vizuālu paņēmienu, pārbaudāmajam transportlīdzeklim ieteicams uzstādīt galvenos lukturus ar labi noteiktu tuvās gaismas nogriezni. Lai iegūtu precīzāku lasījumu, ir atļauta arī citu līdzekļu izmantošana (piemēram, var noņemt galveno lukturu lēcas).

5.   TESTA PROCEDŪRA

Vispārēja informācija

Tuvās gaismas vai transportlīdzekļa slīpuma novirzes atkarībā no izraudzītā paņēmiena mēra katrā transportlīdzekļa pusē atsevišķi. Rezultātiem, ko iegūst, saskaņā ar visiem 5. pielikuma nosacījumiem izdarot mērījumus kreisajam un labajam galvenajam lukturim, jābūt 5.5. punktā noteiktajās robežās. Slogo pakāpeniski, lai transportlīdzeklis nesaņemtu pārmērīgus triecienus.

5.1.1.   Ja ir uzstādīta AFS, mērījumus veic ar sistēmu neitrālā stāvoklī.

Izmērītā sākotnējā slīpuma noteikšana

Transportlīdzekli sagatavo saskaņā ar 4. punktu un slogo saskaņā ar 5. pielikumu (attiecīgās kategorijas transportlīdzekļa pirmais slogošanas nosacījums). Pirms katra mērījuma transportlīdzekli sašūpo, kā noteikts 5.4. punktā. Mēra trīs reizes.

5.2.1.   Ja neviens no trim mērīšanas rezultātiem neatšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā vairāk par 2 mrad (0,2 procentiem slīpuma), minētais vidējais ir galīgais rezultāts.

5.2.2.   Ja kāds mērījums atšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā vairāk par 2 mrad (0,2 procentiem slīpuma), veic vēl 10 mērījumus, kuru vidējais aritmētiskais ir galīgais rezultāts.

5.3.   Mērīšanas paņēmieni

Slīpuma novirzes drīkst mērīt ar jebkuru paņēmienu, ja lasījumu precizitāte ir ±0,2 mrad (±0,02 procentu slīpuma) robežās.

Darbības ar transportlīdzekļiem atbilstīgi katram slogošanas nosacījumam

Saskaņā ar tālāk aprakstītajiem paņēmieniem iedarbina transportlīdzekļa balstiekārtu un jebkuru citu daļu, kas var ietekmēt tuvās gaismas slīpumu.

Tomēr tehniskās iestādes un ražotāji var kopīgi ieteikt citus paņēmienus (eksperimentālus vai tādus, kas pamatojas uz aprēķiniem), jo īpaši, ja pārbaude sagādā problēmas, ar noteikumu, ka šādi aprēķini ir neapšaubāmi derīgi.

5.4.1.   M1 kategorijas transportlīdzekļi ar standarta balstiekārtu

Ja transportlīdzeklis atrodas mērīšanas laukumā un tā riteņi pēc vajadzības balstās uz svārstīgām platformām (kas jālieto, ja bez tām balstiekārtas kustība būtu ierobežota tā, ka ietekmētu mērījumus), transportlīdzekli šūpo vismaz trīs pilnus ciklus bez pārtraukuma, katrā ciklā vispirms spiežot uz leju transportlīdzekļa pakaļgalu un tad priekšgalu.

Šūpošanu beidz cikla beigās. Pirms mērīšanas transportlīdzeklim ļauj pašam beigt svārstības. Tā paša rezultāta sasniegšanai svārstīgās platformas var aizstāt ar transportlīdzekļa pārvietošanu atpakaļ un uz priekšu vismaz par veselu riteņu apgriezienu.

M2, M3 un N kategorijas transportlīdzekļi ar standarta balstiekārtu

5.4.2.1.   Ja 5.4.1. punktā aprakstīto M1 kategorijas transportlīdzekļu šūpošanas paņēmienu nevar izmantot, var izmantot 5.4.2.2. vai 5.4.2.3. punktā aprakstīto paņēmienu.

5.4.2.2.   Ja transportlīdzeklis ir mērīšanas laukumā ar riteņiem uz zemes, transportlīdzekli šūpo, īslaicīgi mainot slodzi.

5.4.2.3.   Ja transportlīdzeklis ir mērīšanas laukumā ar riteņiem uz zemes, izmantojot vibrācijas aprīkojumu, iedarbina transportlīdzekļa balstiekārtu un visas pārējās daļas, kas var ietekmēt tuvās gaismas slīpumu. Tā var būt vibrācijas platforma, uz kuras balstās riteņi.

5.4.3.   Transportlīdzekļi ar balstiekārtu, kas nav standarta balstiekārta, ja dzinējam jādarbojas.

Pirms jebkura mērījuma jānogaida, līdz transportlīdzeklis, dzinējam darbojoties, ir ieņēmis galīgo stāvokli.

Mērīšana

Tuvās gaismas slīpuma novirzes atbilstīgi katram no dažādajiem slogošanas nosacījumiem novērtē attiecībā pret izmērīto sākotnējo slīpumu, ko nosaka saskaņā ar 5.2. punktu.

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar galveno lukturu rokas režīma izlīdzināšanas sistēmu, to noregulē stāvokļos, ko attiecīgajiem slogošanas nosacījumiem noteicis ražotājs (saskaņā ar 5. pielikumu).

5.5.1.   Vispirms pēc katra slogošanas nosacījuma izdara vienu mērījumu. Prasības ir izpildītas, ja pēc visiem slogošanas nosacījumiem slīpuma novirzes ir aprēķinātajās robežās (piemēram, nepārsniedz starpību starp deklarēto sākotnējo slīpumu un apakšējo un augšējo robežu, kas noteikta apstiprināšanai) ar 4 mrad (0,4 procentu slīpuma) drošības pielaidi.

5.5.2.   Ja kāda(-u) mērījuma(-u) rezultāts(-i) neiekļaujas 5.5.1. punktā minētajā drošības pielaidē vai pārsniedz robežvērtības, izdara vēl trīs mērījumus pie slogošanas nosacījumiem, kas atbilst šim(-iem) rezultātam(-iem), kā noteikts 5.5.3. punktā.

Pēc katra slogošanas nosacījuma:

5.5.3.1.   Ja neviens no trim mērīšanas rezultātiem neatšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā vairāk par 2 mrad (0,2 procentiem slīpuma), minētais vidējais ir galīgais rezultāts.

5.5.3.2.   Ja kāds mērījums atšķiras no rezultātu vidējā aritmētiskā vairāk par 2 mrad (0,2 procentiem slīpuma), veic vēl 10 mērījumus, kuru vidējais aritmētiskais ir galīgais rezultāts.

5.5.3.3.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar automātisku galveno lukturu izlīdzināšanas sistēmu, kam ir histerēzes cilpa, vidējos rezultātus histerēzes cilpas augšā un apakšā pieņem par nozīmīgām vērtībām.

Visus šos mērījumus veic saskaņā ar 5.5.3.1. un 5.5.3.2. punktu.

5.5.4.   Prasības ir izpildītas, ja pie visiem slogošanas nosacījumiem novirze starp izmērīto sākotnējo slīpumu, ko nosaka saskaņā ar 5.2. punktu, un slīpumu, ko mēra pie katra slogošanas nosacījuma, ir mazāka nekā saskaņā ar 5.5.1. punktu aprēķinātās vērtības (bez drošības pielaides).

5.5.5.   Ja ir pārsniegta tikai viena no aprēķinātajām augšējām vai apakšējām noviržu robežām, ražotājam ļauj izraudzīties citu deklarētā sākotnējā slīpuma vērtību apstiprināšanai noteiktajās robežās.

---

7. PIELIKUMS

Norāde uz lejupvērsto priekšējo miglas lukturu nogriežņa slīpumu, kas minēts šo noteikumu 6.3.6.1.2. punktā

1. PIEMĒRS

Simbola un zīmju izmēru izvēlas ražotājs.

Image

2. PIEMĒRS

Simbola un zīmju izmēru izvēlas ražotājs.

Image

---

8. PIELIKUMS

Galveno lukturu izlīdzināšanas ierīču vadības ierīces, kas minētas šo noteikumu 6.2.6.2.2. punktā

1.   Norādījumi

Tuvās gaismas lejupvērstajam slīpumam vienmēr jārodas vienā no šādiem veidiem:

| a) | pārvietojot vadības ierīci uz leju vai pa kreisi; |
| --- | --- |

a)

pārvietojot vadības ierīci uz leju vai pa kreisi;

| b) | pagriežot vadības ierīci pretēji pulksteņrādītāju kustības virzienam; |
| --- | --- |

b)

pagriežot vadības ierīci pretēji pulksteņrādītāju kustības virzienam;

| c) | nospiežot pogu (reversīvo vadības ierīci). |
| --- | --- |

c)

nospiežot pogu (reversīvo vadības ierīci).

Ja gaismu regulē ar vairākām pogām, pogai, ar ko panāk lielāko lejupvērsto slīpumu, jābūt ierīkotai pa kreisi no pogas(-ām), ar ko regulē citus tuvās gaismas stāvokļus, vai zem tās(-m).

Ja pagriežama vadības ierīce uzstādīta tā, ka redzama no sāna, vai tā, ka redzama tikai tās mala, tai jādarbojas pēc a) vai c) tipa vadības ierīču darbības principiem.

1.1.1.   Uz šīs vadības ierīces jābūt simboliem, ar ko skaidri norādīts pārvietošanas virziens, kas atbilst tuvās gaismas lejupvērstajam un augšupvērstajam slīpumam.

1.2.   Vadības ierīces “0” stāvoklis atbilst sākotnējam slīpumam saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktu.

1.3.   Vadības ierīces “0” stāvoklim, kam saskaņā ar šo noteikumu 6.2.6.1.1. punktu jābūt “galējam stāvoklim”, nav obligāti jābūt skalas galā.

1.4.   Uz vadības ierīces esošie marķējumi jāpaskaidro lietotāja rokasgrāmatā.

Vadības ierīču apzīmēšanai drīkst izmantot tikai šādus simbolus:

Image

Var izmantot arī simbolus, kam četru svītru vietā ir piecas svītras:

1. PIEMĒRS

Image

2. PIEMĒRS

Image

3. PIEMĒRS

Image

---

9. PIELIKUMS

Ražojumu atbilstības kontrole

1.   PĀRBAUDES

1.1.   Lukturu novietojums

Šo noteikumu 2.7. punktā definēto lukturu novietojumu platumā, augstumā un garumā pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.8. līdz 2.10., 2.14. un 5.4. punktā izklāstītajiem vispārīgajiem norādījumiem.

Izmērītajām attālumu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem atsevišķajiem norādījumiem.

Lukturu redzamība

1.2.1.   Ģeometriskās redzamības leņķus pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 2.13. punktu.

Izmērītajām leņķu vērtībām jābūt tādām, kas atbilst katram lukturim piemērojamajiem atsevišķajiem norādījumiem, tomēr, uzstādot gaismas signālierīces, attiecībā uz leņķu robežām ir pieļaujama 5.3. punktā minētā 3° novirze.

1.2.2.   Sarkanas gaismas redzamību virzienā uz transportlīdzekļa priekšgalu un baltas gaismas redzamību virzienā uz aizmuguri pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 5.10. punktu.

Galveno tuvās gaismas lukturu centrēšana virzienā uz priekšu

1.3.1.   Sākotnējais lejupvērstais slīpums

Sākotnējo lejupvērsto tuvās gaismas nogriežņa slīpumu iestata saskaņā ar plāksnītē norādīto vērtību, kā noteikts un parādīts 7. pielikumā.

Alternatīvi ražotājs noregulē sākotnējo iestatījumu, kura vērtība atšķiras no plāksnītē norādītās vērtības, ja iespējams pierādīt, ka tā uzskatāma par reprezentatīvu transportlīdzekļa tipam, ko apstiprinot pārbauda saskaņā ar 6. pielikumā un jo īpaši 4.1. punktā izklāstīto kārtību.

Slīpuma novirzes atkarībā no slodzes

Lejupvērstajam tuvās gaismas nogriežņa slīpumam atkarībā no šajā iedaļā minētajiem slogošanas nosacījumiem jāpaliek šādās robežās:

| 0,2 līdz 2,8 procenti | ja galveno lukturu uzstādījuma augstums h < 0,8; |
| --- | --- |
| 0,2 līdz 2,8 procenti | ja galveno lukturu uzstādījuma augstums 0,8 ≤ h ≤ 1,0; vai |
| 0,7 līdz 3,3 procenti | (saskaņā ar iestatījuma robežām, ko ražotājs izvēlējies apstiprināšanai); |
| 0,7 līdz 3,3 procenti | ja galveno lukturu uzstādījuma augstums 1,0 < h ≤ 1,2 m; |
| 1,2 līdz 3,8 procenti | ja galveno lukturu uzstādījuma augstums h > 1,2 m. |

0,2 līdz 2,8 procenti

ja galveno lukturu uzstādījuma augstums h < 0,8;

0,2 līdz 2,8 procenti

ja galveno lukturu uzstādījuma augstums 0,8 ≤ h ≤ 1,0; vai

0,7 līdz 3,3 procenti

(saskaņā ar iestatījuma robežām, ko ražotājs izvēlējies apstiprināšanai);

0,7 līdz 3,3 procenti

ja galveno lukturu uzstādījuma augstums 1,0 < h ≤ 1,2 m;

1,2 līdz 3,8 procenti

ja galveno lukturu uzstādījuma augstums h > 1,2 m.

Izmantojamie slogošanas nosacījumi saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu un attiecīgi pielāgoti katrai sistēmai, ir šādi:

1.3.2.1.   M1 kategorijas transportlīdzekļi:

2.1.1.1. punkts

2.1.1.6. punkts, ievērojot

2.1.2. punktu

1.3.2.2.   M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem:

2.2.1. punkts

2.2.2. punkts

1.3.2.3.   N kategorijas transportlīdzekļi ar kravas virsmām:

2.3.1.1. punkts

2.3.1.2. punkts

N kategorijas transportlīdzekļiem bez kravas virsmām:

1.3.2.4.1.   Puspiekabju vilcējiem:

2.4.1.1. punkts

2.4.1.2. punkts

1.3.2.4.2.   Piekabju vilcējiem:

2.4.2.1. punkts

2.4.2.2. punkts

1.4.   Elektriskie slēgumi un indikatori

Elektriskos slēgumus pārbauda, ieslēdzot katru transportlīdzekļa elektriskajā sistēmā ietilpstošo lukturi.

Lukturiem un indikatoriem jādarbojas saskaņā ar šo noteikumu 5.11. līdz 5.14. punktu un saskaņā ar katram lukturim piemērojamajiem atsevišķajiem norādījumiem.

Gaismas intensitāte

1.5.1.   Galvenie tālās gaismas lukturi

Galveno tālās gaismas lukturu kopējo maksimālo gaismas intensitāti pārbauda saskaņā ar šo noteikumu 6.1.9.2. punktā aprakstīto kārtību. Gaismas intensitātes kopējai vērtībai jāatbilst šo noteikumu 6.1.9.1. punktā minētajām prasībām.

1.6.   Lukturu uzstādīšanu, skaitu, krāsu, izkārtojumu un atbilstīgos gadījumos kategoriju pārbauda, vizuāli aplūkojot lukturus un to marķējumu.

Šo pārbaužu rezultātiem jāatbilst 5.15. un 5.16. punktā minētajām prasībām, kā arī jābūt saskaņā ar atsevišķajiem norādījumiem, ko piemēro katram lukturim.

---

10. PIELIKUMS

Gaismas avotu variantu piemēri

Image

---

11. PIELIKUMS

Transportlīdzekļa pakaļējo un sānu pamanāmības zīmju redzamība

(Skatīt šo noteikumu 6.21.5. punktu)

1. ATTĒLS

Image

2. ATTĒLS

Image

---