# Europeiska unionens L 135/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 135 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången23 maj 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 135

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången23 maj 2008

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 48 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar | 1 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 48 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.5.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 135/1

---

Endast FN/ECE-texter i original har bindande internationell folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Föreskrifter nr 48 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar

Tillägg 47: föreskrifter nr 48

Ändring 4

Ändringsserie 04 – dag för ikraftträdande: 11 juli 2008

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Särskilda specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ändringar och utökningar av godkännande för fordonstypen eller för installering av dess belysnings- och ljussignalanordningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tillverkningens överensstämmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Påföljder vid tillverkningens bristande överensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tillverkningens slutgiltiga upphörande |
| --- | --- |

10.

| 11. | Namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av godkännandeprovningarna samt myndigheterna |
| --- | --- |

11.

| 12. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

12.

BILAGOR

| Bilaga 1 – | Meddelande avseende beviljat, avslag på ansökan om, utökat eller återkallat godkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar enligt föreskrifter nr 48 |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Godkännandemärkenas uppbyggnad |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Lyktytor, referensaxel och referenscentrum samt vinklar för geometrisk synlighet |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| Bilaga 4 – | Synlighet framåt för en röd lampa och synlighet bakåt för en vit lampa |
| --- | --- |

Bilaga 4 –

| Bilaga 5 – | Belastningsförhållanden som skall beaktas vid fastställandet av variationer i halvljusstrålkastarens lodräta riktning |
| --- | --- |

Bilaga 5 –

| Bilaga 6 – | Mätning av variation i halvljusets lutning som en funktion av belastningsförhållanden |
| --- | --- |

Bilaga 6 –

| Bilaga 7 – | Angivande av den fastställda grundinställning som avses i punkt 6.2.6.1.1 i dessa föreskrifter |
| --- | --- |

Bilaga 7 –

| Bilaga 8 – | Manöverdon för de strålkastarinställningsanordningar som avses i punkt 6.2.6.2.2 i dessa föreskrifter |
| --- | --- |

Bilaga 8 –

| Bilaga 9 – | Kontroll av tillverkningens överensstämmelse |
| --- | --- |

Bilaga 9 –

| Bilaga 10 – | Exempel på ljuskällealternativ |
| --- | --- |

Bilaga 10 –

| Bilaga 11 – | Reflexmärkningarnas synlighet bakåt och i sidled från fordonet |
| --- | --- |

Bilaga 11 –

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller fordon i kategorierna M, N och deras släpvagnar (kategori O) (1) med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar.

2.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1   godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på antalet belysnings- och ljussignalanordningar och sättet att installera dem.

fordonstyp med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar: ett fordon som inte avviker i de väsentliga avseenden som omnämns i punkterna 2.2.1–2.2.4.

Följande fordon betraktas inte heller som ”fordon av annan typ”: fordon som avviker enligt punkterna 2.2.1–2.2.4 men inte på ett sådant sätt att det innebär en ändring av typ, antal, läge och geometrisk synlighet hos de lyktor och den vinkling av halvljuset som föreskrivs för fordonstypen i fråga samt fordon på vilka valfria lyktor monterats eller saknas:

2.2.1   fordonets yttre mått och form,

2.2.2   anordningarnas antal och placering,

2.2.3   strålkastarnas nivåregleringssystem,

2.2.4   upphängningssystemet.

2.3   tvärplan: ett vertikalt plan vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan.

2.4   olastat fordon: ett fordon utan förare, besättning, passagerare och last men fullt utrustat med bränsle, reservhjul och de verktyg som normalt ingår.

2.5   lastat fordon: ett fordon lastat till den högsta tillåtna tekniska vikt som angivits av tillverkaren, som också skall fastställa denna vikts fördelning mellan axlarna i enlighet med den metod som föreskrivs i bilaga 5.

anordning: ett eller flera element som är avsett(dda) att utföra en eller flera funktioner.

2.6.1   belysningsfunktion: ljus som avges av en anordning för att belysa vägen och föremål i fordonets rörelseriktning.

2.6.2   ljussignalsfunktion: ljus som avges eller reflekteras av en anordning för att ge andra trafikanter synlig information om fordonets närvaro, identifiering och/eller ändring av rörelseriktning.

lykta: en anordning som konstruerats för att belysa vägen eller avge en ljussignal till andra trafikanter. Lyktor för bakre registreringsskyltar och reflektorer skall likaledes betraktas som lyktor. För syftet med dessa föreskrifter betraktas inte ljusavgivande bakre registreringsskyltar eller belysningssystemet i dörrar för på- och avstigning enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 107 om fordon i kategorierna M2 och M3 som lyktor.

Ljuskälla (2)

ljuskälla: ett eller flera element för synlig strålning som kan vara förbundet(na) med ett eller flera genomskinliga höljen och med ett fäste för mekanisk och elektrisk anslutning.

En ljuskälla kan också bestå av det yttersta uttaget i en ljusledare, som en del av en belysnings- eller ljussignalsystemsfördelning som inte har en inbyggd yttre lins.

2.7.1.1.1   utbytbar ljuskälla: en ljuskälla som är konstruerad för att utan verktyg inmonteras i och avlägsnas från fästet i sin anordning.

2.7.1.1.2   icke-utbytbar ljuskälla: en ljuskälla som endast kan bytas genom att den anordning vid vilken denna ljuskälla är fäst utbyts,

| a) | i fråga om en ljuskällemodul: en ljuskälla som endast kan bytas genom att den ljuskällemodul, vid vilken denna ljuskälla är fäst utbyts, |
| --- | --- |

a)

i fråga om en ljuskällemodul: en ljuskälla som endast kan bytas genom att den ljuskällemodul, vid vilken denna ljuskälla är fäst utbyts,

| b) | i fråga om justerbara framljussystem: en ljuskälla som endast kan bytas genom att den ljuskällemodul, vid vilken denna ljuskälla är fäst utbyts. |
| --- | --- |

b)

i fråga om justerbara framljussystem: en ljuskälla som endast kan bytas genom att den ljuskällemodul, vid vilken denna ljuskälla är fäst utbyts.

2.7.1.1.3   ljuskällemodul: en optisk del av en anordning som är specifik för denna anordning, innehåller en eller flera icke-utbytbara ljuskällor och endast kan avlägsnas från sin anordning med hjälp av verktyg. En ljuskällemodul är så konstruerad att den med eller utan hjälp av verktyg inte mekaniskt kan bytas mot någon utbytbar typgodkänd ljuskälla.

2.7.1.1.4   ljuskälla med glödlampa: en ljuskälla där elementet för synlig strålning är en eller flera glödtrådar som alstrar värmestrålning.

2.7.1.1.5   urladdningsljuskälla: en ljuskälla där elementet för synlig strålning är en urladdningsljusbåge som avger elektroluminiscens/fluorescens.

2.7.1.1.6   ljuskälla med lysdiod: en ljuskälla där elementet för synlig strålning är en eller flera halvledarövergångar som avger injektionsluminiscens-/fluorescens.

2.7.1.1.7   lysdiodsmodul: en ljuskällemodul vilken som ljuskällor endast innehåller lysdioder.

elektroniskt manöverdon för ljuskälla: en eller flera komponenter mellan spännings- och ljuskälla för att styra ljuskällans elektriska spänning och/eller ström.

2.7.1.2.1   ballast: ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla mellan spännings- och ljuskälla för att stabilisera den elektriska strömmen från en urladdningsljuskälla.

2.7.1.2.2   tändare: ett elektroniskt manöverdon för ljuskälla för att tända ljusbågen hos en urladdningsljuskälla.

2.7.1.3   variabelt styrkereglage: anordning som automatiskt reglerar de bakljussignalanordningar som avger variabla ljusstyrkor för att säkerställa att deras signaler uppfattas som oföränderliga. Det variabla styrkereglaget utgör en del av lyktan eller av fordonet eller av både nämnda lykta och fordonet.

2.7.2   likvärdiga lyktor: lyktor med samma funktion och godkända i det land där fordonet är registrerat; sådana lyktor kan ha andra egenskaper än de som installerats på fordonet när detta typgodkänts, förutsatt att de uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

2.7.3   separata lyktor: anordningar med skilda lysande ytor (3), skilda ljuskällor och skilda lamphus.

2.7.4   grupperade lyktor: anordningar med skilda lysande ytor (3) och skilda ljuskällor men gemensamt lamphus.

2.7.5   kombinerade lyktor: anordningar med skilda lysande ytor (3), men gemensam ljuskälla och gemensamt lamphus.

2.7.6   inbördes sammanbyggda lyktor: anordningar med skilda ljuskällor eller en enda ljuskälla som fungerar under olika villkor (t.ex. optiska, mekaniska och elektriska skillnader), helt eller delvis gemensamma lysande ytor (3) och gemensamt lamphus.

2.7.7   enfunktionslykta: en del av en anordning med en enda belysnings- eller ljussignalfunktion.

2.7.8   nedfällbar lykta: en lykta som helt eller delvis kan döljas då den inte används. Detta kan åstadkommas med hjälp av ett rörligt skydd, genom förflyttning av lyktan eller på något annat lämpligt sätt. Termen ”infällbar” används särskilt för att beskriva en nedfällbar lykta som kan fällas in i karosseriet.

2.7.9   körningsstrålkastare (helljus): lykta som används för att belysa vägen över en lång sträcka framför fordonet.

avbländningsstrålkastare (halvljus): lykta som används för att belysa vägen framför fordonet utan att förorsaka onödig bländning eller annat obehag för mötande förare och andra trafikanter.

2.7.10.1   huvudavbländningsljus (huvudhalvljus): det halvljus som avges utan hjälp av infraröd ljusgivare och/eller tilläggsljuskällor för kurvljus.

2.7.11   lykta för körriktningsvisare: en lykta som används för att för andra trafikanter ange att föraren avser att ändra färdriktning åt höger eller vänster.

Lykta(or) för körriktningsvisare kan också användas enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 97.

2.7.12   bromslykta: en lykta som används för att för andra trafikanter bakom fordonet ange att fordonets rörelse framåt avsiktligt inbromsas.

2.7.13   lykta för bakre registreringsskylt: en anordning som används för att belysa den plats som är avsedd för den bakre registreringsskylten; en sådan anordning kan bestå av flera optiska komponenter.

2.7.14   främre positionslykta: en lykta som används för att ange fordonets närvaro och bredd när det betraktas framifrån.

2.7.15   bakre positionslykta: en lykta som används för att ange fordonets närvaro och bredd när det betraktas bakifrån.

reflektor: en anordning som används för att ange närvaron av ett fordon genom att återkasta ljus som avges av en ljuskälla som inte är ansluten till fordonet och där betraktaren befinner sig nära ljuskällan.

I dessa föreskrifter anses inte följande som reflektorer:

2.7.16.1   Reflekterande registreringsskyltar.

2.7.16.2   De reflekterande signaler som omnämns i Europeiska överenskommelsen om internationell transport av farligt gods på väg.

2.7.16.3   Andra reflekterande skyltar och signaler som skall användas för att uppfylla nationella krav för användning på vissa fordonskategorier eller vid vissa driftmetoder.

2.7.16.4   Reflekterande material som godkänts som klass D eller E enligt föreskrifter nr 104 och som används för andra ändamål i överensstämmelse med nationella krav, t.ex. reklam.

reflexmärkning: en anordning som avses öka synligheten hos ett fordon när det betraktas från sidan eller bakifrån genom att återkasta ljus som avges av en ljuskälla som inte är ansluten till fordonet och där betraktaren befinner sig nära ljuskällan.

konturmärkning: en reflexmärkning som avses ange horisontella och vertikala dimensioner (längd, bredd och höjd) hos ett fordon

2.7.17.1.1   fullständig konturmärkning: en konturmärkning som med en obruten linje anger fordonets kontur.

2.7.17.1.2   partiell konturmärkning: en konturmärkning som med en obruten linje anger fordonets horisontella dimension samt den vågräta dimensionen genom märkning av de övre hörnen.

2.7.17.2   linjemärkning: en reflexmärkning som med en obruten linje är avsedd ange de horisontella dimensionerna (längd och bredd) hos ett fordon.

2.7.18   varningslykta: samtidig användning av ett fordons samtliga körriktningsvisarlyktor för att visa att fordonet tillfälligt utgör en särskild fara för andra trafikanter.

2.7.19   främre dimlykta: en lykta som används för att vid dimma eller något liknande fall av försämrad sikt förbättra belysningen av vägen framför fordonet.

2.7.20   bakre dimlykta: en lykta som används för att vid tät dimma göra fordonet lättare synligt bakifrån.

2.7.21   backlykta: en lykta som används för att belysa vägen bakom fordonet och för att varna andra trafikanter för att fordonet backar eller skall till att backa.

2.7.22   parkeringslykta: en lykta som används för att inom tätbebyggt område fästa uppmärksamheten på närvaron av ett stillastående fordon. Under sådana omständigheter ersätter den de främre och bakre positionslyktorna.

2.7.23   breddmarkeringslykta: en lykta som monterats så högt som möjligt på fordonets yttersta kant och som avses tydligt ange fordonets totala bredd. Denna lykta är avsedd att för vissa fordon och släpvagnar komplettera fordonets främre och bakre positionslyktor genom att fästa särskild uppmärksamhet vid dess omfång.

2.7.24   sidomarkeringslykta: en lykta som används för att ange närvaron av fordonet när det ses från sidan.

2.7.25   varsellykta: en lykta som är riktad framåt och som används för att göra fordonet lättare synligt när det körs under dagtid.

2.7.26   kurvtagningslykta: en lykta som används för att ge kompletterande belysning av den del av vägen som befinner sig nära fordonets främre hörn på den sida mot vilken fordonet skall svänga.

2.7.27   objektivt ljusflöde: ett nominellt värde för ljusflödet från en utbytbar ljuskälla eller ljuskällemodul. Det skall, inom angivna toleranser, erhållas när den utbytbara ljuskällan eller ljuskällemodulen vid angiven provningsspänning förses med energi i enlighet med vad som anges i ljuskällans datablad eller den tekniska anvisning som inlämnats tillsammans med ljuskällemodulen.

justerbart framljussystem: en belysningsanordning som typgodkänts enligt föreskrifter nr 123 och som avger ljus med olika egenskaper för automatisk anpassning till olika användningsvillkor för halvljus (avbländningsljus) och, i förekommande fall, helljus (körningsljus).

2.7.28.1   ljusenhet: en ljusavgivande del som utformats för att avge eller bidra till en eller flera av den (de) framljusfunktion(er) som tillhandahålls av det justerbara framljussystemet.

2.7.28.2   installeringsenhet: ett odelbart hölje (lamphus) som innehåller en eller flera belysningsenheter.

2.7.28.3   belysningssätt: ett framljusfunktionstillstånd som tillhandahålls av det justerbara framljussystemet enligt tillverkarens anvisningar och är avsett för anpassning till specifika fordons- och omgivningsförhållanden.

2.7.28.4   systemstyrning: den (de) del(ar) av det justerbara framljussystemet som mottar det justerbara framljussystemets styrsignaler från fordonet och som automatiskt styr belysningsenheternas funktion.

2.7.28.5   det justerbara framljussystemets styrsignal: (V, E, W, T) insignal till det justerbara framljussystemet i enlighet med punkt 6.22.7.4 i dessa föreskrifter.

2.7.28.6   neutraltillstånd: det justerbara framljussystemets tillstånd när ett definierat halvljusläge i klass C (”grundläggande halvljus”) eller, i förekommande fall, av helljus avges och ingen styrsignal från det justerbara framljussystemet används.

2.8   ljusavgivande yta: hos en belysningsanordning, en ljussignalanordning eller en reflektor, hela eller delar av det genomskinliga materialets yttre yta som det av anordningstillverkaren beskrivs i ritningen till ansökan om godkännande, se bilaga 3.

lysande yta: (se bilaga 3).

2.9.1   en belysningsanordnings lysande yta: (punkterna 2.7.9, 2.7.10, 2.7.19, 2.7.21 och 2.7.26) en rätvinklig projektion längs ett tvärplan av hela reflektoröppningen eller, för en strålkastare med ellipsoid reflektor, av projektionslinsen. Om belysningsanordningen saknar reflektor skall definitionen i punkt 2.9.2 tillämpas. Om lyktans ljusavgivande yta endast till en del sträcker sig över hela reflektoröppningen beaktas endast projektionen av denna del.

För halvljusstrålkastare begränsas den lysande ytan av den synliga ljus-/mörkergränsen på linsen. Om reflektorn och linsen är inställbara i förhållande till varandra skall medelinställningen användas.

Om ett justerbart framljussystem installeras:

om en belysningsfunktion avges av två eller flera samtidigt använda belysningsenheter på en given sida av fordonet utgör de enskilda lysande ytorna tillsammans den lysande yta som skall beaktas (i figuren i punkt 6.22.4 nedan utgör t.ex. de enskilda lysande ytorna i belysningsenheterna 8, 9 och 11 tillsammans och med beaktande av deras respektive placering den lysande yta som skall beaktas för fordonets högersida).

2.9.2   lysande yta i en annan ljussignalanordning än en reflektor: (punkterna 2.7.11–2.7.15, 2.7.18, 2.7.20 och 2.7.22–2.7.25) lyktans rätvinkliga projektion i ett plan, som är vinkelrät mot dess referensaxel, som tangerar lyktans yttre ljusavgivande yta, där denna projektion avgränsas av kanterna på de skärmar som placerats i detta plan och där var och en tillåter endast 98 % av den totala ljusstyrkan att kvarstå i referensaxelns riktning.

För att bestämma den lysande ytans nedre och övre gränser samt dess sidogränser skall endast skärmar med horisontella eller vertikala kanter användas vid kontrollen av avståndet till fordonets yttersta kanter och höjden över markytan.

För andra användningar av den lysande ytan, t.ex. för avståndet mellan två lyktor eller funktioner, skall formen på denna lysande ytas omkrets användas. Skärmarna skall förbli parallella men andra riktningar får användas.

För en ljussignalanordning vars lysande yta antingen helt eller delvis omfattar den lysande ytan hos en annan funktion eller omfattar en icke-belyst yta, får den lysande ytan betraktas som den ljusavgivande ytan själv.

2.9.3   lysande yta i en reflektor: (punkt 2.7.16) såsom den angivits av den sökande under delgodkännandeförfarandet för reflektorer, rätvinklig projektion av reflektorn i ett plan som är vinkelrät mot dess referensaxel och avgränsat av plan som tangerar de angivna yttersta delarna av reflektorns optiska system och är parallella med denna axel. För att bestämma anordningens nedre och övre kanter samt dess sidokanter skall endast horisontella och vertikala plan beaktas.

2.10   synlig yta: för en definierad observationsriktning, är på begäran av tillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud, den rätvinkliga projektionen av:

antingen gränsen för den lysande yta som projiceras på linsens yttre yta (a–b)

eller den ljusavgivande ytan (c–d)

i ett plan som är vinkelrät mot observationsriktningen och tangerar linsens yttersta punkt (se bilaga 3 till dessa föreskrifter).

Endast i fråga om en ljussignalanordning som avger variabla ljusstyrkor skall dess synliga yta, som får vara variabel enligt anvisningen i punkt 2.7.1.3, tas i betraktande under alla de förhållanden som i förekommande fall tillåts av det variabla styrkereglaget.

2.11   referensaxel: lyktans karakteristiska axel, bestämd av lykttillverkaren för användning som referensriktning (H = 0°, V = 0°) för områdesvinklar vid fotometriska mätningar och för att installera lyktan på fordonet.

2.12   referenscentrum: den skärningspunkt mellan referensaxeln och den yttre ljusavgivande yta som angivits av lykttillverkaren.

2.13   vinklar för geometrisk synlighet: de vinklar som bestämmer området för den minsta rymdvinkel inom vilken lyktans synliga yta skall vara synlig. Detta rymdvinkelsområde bestäms av segmenten i den sfär vars mittpunkt sammanfaller med lyktans referenscentrum och där ekvatorn är parallell med markytan. Dessa segment bestäms i förhållande till referensaxeln. De horisontella vinklarna β motsvarar längdgraden och de vertikala vinklarna α breddgraden. Det får på insidan av vinklarna för geometrisk synlighet inte finnas något hinder för ljusets oändliga utbredning från någon del av lyktans synliga yta.

Om mätningarna görs närmare lyktan skall observationsriktningen ändras parallellt för åstadkomma samma noggrannhet.

Om insidan av vinklarna för geometrisk synlighet redan uppvisade hinder när lyktan typgodkändes beaktas dessa inte.

Om någon del av lyktans synliga yta, när den installeras, skyms av ytterligare några delar av fordonet, skall belägg ges för att den del av lyktan som inte skyms av hinder fortfarande uppfyller de fotometriska värden som föreskrivs för typgodkännande av anordningen som en optisk enhet (se bilaga 3 till dessa föreskrifter). När den vertikala vinkeln för geometrisk synlighet under den horisontelle får minskas till 5° (med lyktan mindre än 750 mm över markytan) får det fotometriska området för mätningarna av den installerade optiska enheten icke desto mindre minskas till 5° under den horisontella.

yttersta kant: det plan på vardera sidan av fordonet som är parallellt med fordonets längsgående mittplan och som tangerar dess yttre sidokant, bortsett från projektionen,

2.14.1   av däck nära deras kontaktpunkt med markytan och av anslutningar för däcktrycksmätare,

2.14.2   av eventuella halkskyddsanordningar som monterats på hjulen,

2.14.3   av anordningar för indirekt sikt,

2.14.4   av lyktor för sidokörriktningsvisare, breddmarkeringslyktor, främre och bakre positionslyktor, parkeringslyktor, reflektorer och sidomarkeringslyktor, eller

2.14.5   av tullplomberingar som anbringats på fordonet och anordningar för fasthållande och skydd av sådana plomberingar.

2.14.6   belysningssystem för på- och avstigningsdörr i fordon i kategorierna M2 och M3 enligt specifikation i punkt 2.7.

2.15   totalbredd: avståndet mellan de två vertikala plan som definieras i punkt 2.14 ovan.

enskilda eller sammanbyggda lyktor:

2.16.1   enskild lykta:

| a) | en anordning eller del av en anordning med belysnings- eller ljussignalfunktion, en eller flera ljuskällor och en synlig yta i referensaxelns riktning som kan vara en sammanhängande yta eller bestå av två eller flera skilda delar, eller |
| --- | --- |

a)

en anordning eller del av en anordning med belysnings- eller ljussignalfunktion, en eller flera ljuskällor och en synlig yta i referensaxelns riktning som kan vara en sammanhängande yta eller bestå av två eller flera skilda delar, eller

| b) | varje aggregat av två oberoende lyktor, som är identiska eller inte, har samma funktion, båda är godkända som lykta av typ ”D” och installerats så:






  i) | att projektionen av deras synliga ytor i referensaxelns riktning upptar minst 60 % av den minsta rektangel som i referensaxelns riktning omskriver nämnda synliga ytor, eller |
| --- | --- | --- |

b)

varje aggregat av två oberoende lyktor, som är identiska eller inte, har samma funktion, båda är godkända som lykta av typ ”D” och installerats så:

i)

att projektionen av deras synliga ytor i referensaxelns riktning upptar minst 60 % av den minsta rektangel som i referensaxelns riktning omskriver nämnda synliga ytor, eller

| ii) | att avståndet mellan två angränsande/tangentiella åtskilda delar inte överstiger 15 mm när det mäts vinkelrätt mot referensaxeln, eller |
| --- | --- |

ii)

att avståndet mellan två angränsande/tangentiella åtskilda delar inte överstiger 15 mm när det mäts vinkelrätt mot referensaxeln, eller

| c) | varje sammansättning av två oberoende reflektorer, oavsett om de är identiska eller inte, som godkänts var för sig och installerats så:






  i) | att projektionen av deras synliga ytor i referensaxelns riktning upptar minst 60 % av den minsta rektangel som omskriver nämnda synliga ytors projektioner i referensaxelns riktning, eller |
| --- | --- | --- |

c)

varje sammansättning av två oberoende reflektorer, oavsett om de är identiska eller inte, som godkänts var för sig och installerats så:

i)

att projektionen av deras synliga ytor i referensaxelns riktning upptar minst 60 % av den minsta rektangel som omskriver nämnda synliga ytors projektioner i referensaxelns riktning, eller

| ii) | att avståndet mellan två angränsande/tangentiella åtskilda delar inte överstiger 15 mm när det mäts vinkelrätt mot referensaxeln. |
| --- | --- |

ii)

att avståndet mellan två angränsande/tangentiella åtskilda delar inte överstiger 15 mm när det mäts vinkelrätt mot referensaxeln.

2.16.2   två lyktor eller ett jämnt antal lyktor: en enda ljusavgivande yta i form av ett band eller en remsa om ett sådant band eller en sådan remsa placerats symmetriskt i förhållande till fordonets längsgående mittplan, på båda sidor sträcker sig till minst 0,4 m av fordonets yttersta kant och inte är kortare än 0,8 m; belysningen av en sådan yta skall erhållas från minst två ljuskällor som placerats så nära dess ändar som möjligt; den ljusavgivande ytan kan utgöras av ett antal bredvid varandra placerade element, förutsatt att projektionerna av de många enskilda ljusavgivande ytorna på ett tvärplan upptar minst 60 % av området för den minsta rektangel som omskriver projektionerna av de nämnda enskilda ljusavgivande ytorna.

2.17   avstånd mellan två lyktor: det kortaste avståndet i samma riktning mellan de två synliga ytorna i referensaxelns riktning. När avståndet mellan lyktorna klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver inte de synliga ytornas kanter fastställas exakt.

2.18   funktionskontroll: en ljus- eller ljudsignal (eller någon likvärdig signal) som anger att en anordning satt igång och fungerar korrekt eller inte.

2.19   kontrollampa: en ljussignal (eller något likvärdigt) som anger att en anordning satt igång men som inte anger om den fungerar väl eller inte.

2.20   valfri lykta: en lykta vars installering lämnas till tillverkarens gottfinnande.

2.21   markyta: en yta på vilken fordonet står och som skall vara i huvudsak horisontell.

2.22   rörliga delar: hos fordonet, karosseriväggar eller andra fordonsdelar vars läge(n) kan ändras genom tippning, vridning eller förskjutning utan att verktyg används. Här ingår inte tippbara förarhytter på lastbilar.

2.23   normalläge för användning av rörlig del: läge(n) hos en rörlig del som av fordonstillverkaren anges som fordonets normala användnings- och parkeringsskick.

normala användningsförhållanden för ett fordon:

2.24.1   för ett motorfordon, när fordonet är körklart, dess framdrivningsmotor är igång och dess rörliga delar befinner sig i normalt(a) läge(n) enligt definition i punkt 2.23, och

2.24.2   för en släpvagn, när släpvagnen är kopplad till ett dragmotorfordon i det skick som föreskrivs i punkt 2.24.1 och dess rörliga delar befinner sig i det (de) normala läge(n) som definieras i punkt 2.23.

parkeringsförhållanden för ett fordon:

2.25.1   för ett motorfordon, när fordonet står stilla, dess framdrivningsmotor inte är igång och dess rörliga delar befinner sig i normalt(a) läge(n) enligt definition i punkt 2.23, och

2.25.2   för en släpvagn, när släpvagnen är kopplad till ett dragmotorfordon i det skick som beskrivs i punkt 2.25.1 och dess rörliga delar befinner sig i det (de) normala läge(n) som definieras i punkt 2.23.

2.26   kurvljus: en belysningsfunktion för att få förbättrad belysning i kurvor.

par: uppsättning lyktor med samma funktion på fordonets vänster- och högersidor.

2.27.1   hoppassat par: uppsättning lyktor med samma funktion på fordonets vänster- och högersidor vilken som ett par uppfyller de fotometriska kraven.

2.28   nödstoppssignal: en signal som för övriga trafikanter bakom fordonet anger att en stark farthejdande kraft i förhållande till rådande vägförhållanden anbringats på fordonet.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar skall inlämnas av tillverkaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

Den skall åtföljas av nedanstående handlingar och upplysningar i tre exemplar:

3.2.1   En beskrivning av fordonstypen gällande de frågor som omnämns i punkterna 2.2.1–2.2.4 ovan, tillsammans med belastningsbegränsningarna, i synnerhet största tillåtna last i bagageutrymmet.

3.2.2   En förteckning över de anordningar som föreskrivs av tillverkaren för belysnings- och ljussignalutrustningen. Förteckningen kan omfatta flera typer av anordningar för varje förfarande. Varje typ skall vara vederbörligen identifierad (komponent, typgodkännandemärke, tillverkarens namn osv.) och dessutom kan som ytterligare anteckning för varje funktion i förteckningen införas: ”eller likvärdiga anordningar”.

3.2.3   En monteringsritning över belysnings- och ljussignalutrustningen i dess helhet, som visar de olika anordningarnas läge i fordonet.

3.2.4   För att, om så krävs, kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i dessa föreskrifter den (de) monteringsritning(ar) för varje enskild lykta som visar den lysande yta som definieras i punkt 2.9, den ljusavgivande yta som definieras i punkt 2.8, den referensaxel som definieras i punkt 2.11 och det referenscentrum som definieras i punkt 2.12. Dessa uppgifter krävs inte för anordningen för belysning av bakre registreringsskylt (punkt 2.7.13).

3.2.5   I ansökan skall ingå en redogörelse för den metod som använts för definitionen av synlig yta (se punkt 2.10).

Om ett justerbart framljussystem monteras på fordonet skall den sökande inge en detaljerad beskrivning som tillhandahåller följande upplysningar:

3.2.6.1   de belysningsfunktioner och belysningssätt för vilka det justerbara framljussystemet godkänts,

3.2.6.2   det justerbara framljussystemets tillhörande styrsignaler och deras tekniska egenskaper enligt definition i bilaga 10 till föreskrifter nr 123,

3.2.6.3   de bestämmelser som tillämpas för att automatiskt anpassa de främre belysningsfunktionerna och de främre belysningstillstånden enligt punkt 6.22.7.4 i dessa föreskrifter,

3.2.6.4   särskild instruktion, i förekommande fall, för inspektion av ljuskällorna och okulärbesiktning av ljusstrålen,

3.2.6.5   dokumenten enligt punkt 6.22.9.2 i dessa föreskrifter,

3.2.6.6   de lyktor som grupperats eller kombinerats med eller inbördes sammanbyggts i det justerbara framljussystemet,

3.2.6.7   de belysningsenheter som konstruerats för att uppfylla kraven i punkt 6.22.5 i dessa föreskrifter.

3.3   Ett olastat fordon som är försett med en fullständig uppsättning av belysnings- och ljussignalutrustningen enligt punkt 3.2.2 ovan och är representativt för den fordonstyp som skall godkännas skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarnas utförande.

3.4   Det dokument som föreskrivs i bilaga 1 till dessa föreskrifter skall biläggas typgodkännandedokumentationen.

4.   GODKÄNNANDE

4.1   Om den fordonstyp som inlämnas för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på alla de anordningar som specificeras i förteckningen, skall godkännande beviljas för denna fordonstyp.

4.2   Ett godkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess två första siffror (för närvarande 04, motsvarande ändringsserie 04) skall ange den ändringsserie där de senaste större tekniska ändringar ingår, som gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för godkännandets utfärdande. Samma avtalsslutande part får med förbehåll för bestämmelserna i punkt 7 i dessa föreskrifter inte tilldela en annan fordonstyp eller samma fordonstyp som inlämnas med utrustning som inte specificeras i den förteckning som avses i punkt 3.2.2 ovan, detta nummer.

4.3   Meddelande om beviljat eller utökat godkännande, om avslag på ansökan eller om tillverkningens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp/fordonsdel enligt dessa föreskrifter skall inlämnas till de avtalsslutande parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges i godkännandeintyget anbringas ett internationellt godkännandemärke som består av:

4.4.1   en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (4), och

4.4.2   numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5   Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter enligt en eller flera av de föreskrifter som bifogats avtalet, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas utan i så fall skall de föreskrifter och godkännandenummer samt tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka godkännande beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6   Godkännandemärket skall vara lättläsligt och outplånligt.

4.7   Godkännandemärket skall placeras nära eller på den fordonstypskylt som anbringats av tillverkaren.

4.8   I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av godkännandemärken.

5.   ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

5.1   Belysnings- och ljussignalanordningarna skall vara monterade så att de, under de normala användningsförhållanden som definieras i punkterna 2.24, 2.24.1 och 2.24.2 och oavsett de vibrationer för vilka de kan utsättas, behåller de egenskaper som föreskrivs i dessa föreskrifter och som gör det möjligt för fordonet att uppfylla kraven i dessa föreskrifter. Det får i synnerhet inte vara möjligt att oavsiktligt rubba lyktorna.

5.2   De strålkastare som beskrivs i punkterna 2.7.9, 2.7.10 och 2.7.19 skall vara installerade så att en korrekt inställning av deras riktning lätt kan utföras.

5.3   För alla ljussignalanordningar, inkl. sådana som är monterade på sidorna, skall lyktans referensaxel, då lyktan är monterad på fordonet, vara parallell med fordonets bärplan på vägen och den skall dessutom vara vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan i fråga om sidoreflektorer och sidomarkeringslyktor och parallell med detta plan i fråga om alla andra signalanordningar. I varje riktning skall en avvikelse av ±3° tillåtas. Dessutom skall alla särskilda monteringsinstruktioner som fastställts av tillverkaren iakttas.

5.4   Vid avsaknad av specifika instruktioner skall lyktornas höjd och riktning kontrolleras med det olastade fordonet placerat på en jämn, horisontell yta och i det skick som definieras i punkterna 2.24, 2.24.1 och 2.24.2 och om ett justerbart framljussystem installerats med systemet i neutraltillstånd.

Vid avsaknad av specifika instruktioner skall de lyktor som bildar ett par:

5.5.1   monteras symmetriskt på fordonet i förhållande till det längsgående mittplanet (denna bedömning skall grundas på lyktans yttre geometriska form och inte på kanten på dess lysande yta enligt punkt 2.9),

5.5.2   vara inbördes symmetriska i förhållande till det längsgående mittplanet där detta krav emellertid inte gäller lyktans inre uppbyggnad,

5.5.3   uppfylla samma färgkrav och i huvudsak ha identiska fotometriska egenskaper. Detta skall inte tillämpas på ett hoppassat par av främre dimlyktor i klass F3.

5.5.4   i huvudsak ha identiska fotometriska egenskaper.

5.6   På fordon vars yttre form är asymmetrisk skall ovanstående krav uppfyllas så långt som möjligt.

5.7   Grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda lyktor

Lyktor kan vara grupperade, kombinerade eller inbördes sammanbyggda med varandra, förutsatt att alla krav på färg, läge, inställning, geometrisk synlighet, elektriska anslutningar och, i förekommande fall, andra krav är uppfyllda.

5.7.1.1   Om stopplyktor och lyktor för körriktningsvisare är grupperade får emellertid ingen horisontell eller vertikal, rät linje som passerar genom projektionerna av de synliga ytorna hos dessa funktioner på ett plan som är vinkelrät mot referensaxeln skära mer än två gränslinjer som åtskiljer angränsande områden av olika färg.

Om en enskild lyktas synliga yta består av två eller flera klart åtskilda delar skall den uppfylla följande krav:

5.7.2.1   Antingen skall de klart åtskilda delarnas totala projicerade yta på ett plan som tangerar den yttre ytan av det genomskinliga materialet och som är vinkelrät mot referensaxeln uppta minst 60 % av den minsta rektangel som omskriver nämnda projektion, eller också får avståndet mellan två angränsande/tangerande klart åtskilda delar inte överstiga 15 mm när det mäts vinkelrät mot referensaxeln.

Den högsta höjden över markytan skall mätas från den synliga ytans högsta punkt och den lägsta höjden från dess lägsta punkt och i referensaxelns riktning.

I fråga om halvljusstrålkastare mäts den lägsta höjden i förhållande till markytan från den lägsta punkten på optiksystemets (t.ex. reflektor, lins, projektionslins) faktiska utlopp oberoende av dess funktion.

Där (den högsta och lägsta) höjden över markytan klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver de yttersta kanterna hos någon yta inte fastställas.

5.8.1   Läget i fråga om bredden skall bestämmas från den kant på den synliga ytan som i referensaxelns riktning ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan i fråga om den totala bredden och från innerkanterna på den synliga ytan i referensaxelns riktning i fråga avståndet om mellan lyktorna.

När läget i fråga om bredden klart uppfyller kraven i föreskrifterna behöver inte de exakta kanterna på någon yta fastställas.

I avsaknad av specifika instruktioner får inte en lyktas fotometriska egenskaper (styrka, färg synlig yta osv.) avsiktligt varieras under lyktans aktiveringstid.

5.9.1   Körriktningsvisare, varningslyktor och de sidomarkeringslyktor med orangegult ljus som uppfyller punkt 6.18.7 nedan samt nödstoppssignalen skall avge blinkande ljus.

5.9.2   Varje lyktas fotometriska egenskaper får variera:

| a) | i förhållande till det omgivande ljuset, |
| --- | --- |

a)

i förhållande till det omgivande ljuset,

| b) | som en följd av aktivering av övriga lampor, eller |
| --- | --- |

b)

som en följd av aktivering av övriga lampor, eller

| c) | när lyktorna används för att tillhandahålla någon annan belysningsfunktion, |
| --- | --- |

c)

när lyktorna används för att tillhandahålla någon annan belysningsfunktion,

förutsatt att varje variation av de fotometriska egenskaperna står i överensstämmelse med de tekniska bestämmelserna för ifrågavarande lykta.

Inget rött ljus, som kan ge upphov till förväxling, får avges i riktning framåt från en lykta enligt definition i punkt 2.7 och inget vitt ljus, som kan ge upphov till förväxling, annat än ljuset från backlyktan, får avges i riktning bakåt från en lykta enligt definition i punkt 2.7. Belysningsanordningar som monterats för inre belysning av fordonet skall inte beaktas. I tvivelaktiga fall skall detta krav kontrolleras enligt följande:

5.10.1   I fråga om synlighet för rött ljus framför ett fordon, med undantag för den bakre röda sidomarkeringslyktan, får den synliga ytan av en röd lykta inte vara direkt synlig när den betraktas av en person som rör sig inom den zon 1 som anges i bilaga 4.

5.10.2   I fråga om synlighet för vitt ljus bakom fordonet, med undantag för vita reflexmärkningar som monterats på fordonet, får den synliga ytan av en vit lykta inte vara direkt synlig när den betraktas av en person som rör sig inom zon 2 i ett tvärplan beläget 25 m bakom fordonet (se bilaga 4).

I sina respektive plan begränsas zonerna 1 och 2 när de betraktas av observatören:

5.10.3.1   i fråga om höjd, av två horisontella plan 1 m respektive 2,2 m över markytan,

5.10.3.2   i fråga om bredd, av två vertikala plan som bildar en vinkel av 15° framåt respektive bakåt utanför fordonets längsgående mittplan och passerar genom kontaktpunkten eller kontaktpunkterna för de vertikala plan som är parallella med fordonets längsgående mittplan och som begränsar fordonets totala bredd; om det finns flera kontaktpunkter skall den främsta motsvara det främre planet och den bakersta det bakre planet.

5.11   De elektriska anslutningarna skall vara sådana att främre och bakre positionslyktor, breddmarkeringslyktor, i förekommande fall, sidomarkeringslyktor, i förekommande fall, och lyktan för belysning av bakre registreringsskylt endast kan tändas och släckas samtidigt. Detta villkor gäller inte när de främre och bakre positionslyktorna används, lika litet som sidomarkeringslyktor när de är kombinerade eller inbördes sammanbyggda med nämnda lyktor eller parkeringslyktor eller när sidomarkeringslyktor tillåts blinka.

5.12   De elektriska anslutningarna skall vara sådana att hel- och halvljusstrålkastarna och de främre dimlyktorna inte kan tändas om inte de lyktor som avses i punkt 5.11 också tänds. Detta krav skall emellertid inte tillämpas på hel- eller halvljusstrålkastarna när deras ljusvarningssignal består av att hel- eller halvljusstrålkastaren upprepade gånger tänds med korta mellanrum eller av att hel- och halvljusstrålkastaren växelvis tänds med korta mellanrum.

5.13   Kontrollanordning

När en kontrollanordning med sluten strömkrets föreskrivs i dessa föreskrifter kan den ersättas med en funktionskontrollanordning.

5.14   Nedfällbara lyktor

5.14.1   Nedfällning av lyktor skall förbjudas, med undantag för hel- och halvljusstrålkastare och främre dimlyktor som får nedfällas när de inte används.

5.14.2   Om något fel beträffande nedfällningsanordningens(arnas) funktion uppstår skall lyktorna, om de redan används, förbli i bruksläge eller kunna föras till bruksläge utan användning av verktyg.

5.14.3   Det skall vara möjligt att föra lyktorna till bruksläge och tända dem med hjälp av ett enda manöverdon utan att möjligheten att föra dem till bruksläge utan att tända dem utesluts. I fråga om grupperade hel- och halvljusstrålkastare krävs emellertid det manöverdon som avses ovan endast för att tända halvljusstrålkastarna.

5.14.4   Det får inte vara möjligt att från förarplatsen avsiktligt hejda rörelsen hos tända lyktor innan dess når bruksläget. Om det finns risk för att andra trafikanter bländas när lyktorna rör sig, får de endast tändas när de nått sitt bruksläge.

5.14.5   När nedfällningsanordningen har en temperatur mellan –30 och +50 °C skall strålkastarna kunna nå bruksläget inom tre sekunder efter det att manöverdonet ursprungligen aktiverats.

5.15   Färgerna på det ljus som avges av lyktorna är följande:

| helljusstrålkastare: | vitt |
| --- | --- |
| halvljusstrålkastare: | vitt |
| dimlykta: | vitt eller selektivt gult |
| backlykta: | vitt |
| lykta för körriktningsvisare: | orangegult |
| varningslykta: | orangegult |
| bromslykta: | rött |
| nödstoppssignal: | orangegult eller rött |
| lykta för bakre registreringsskylt: | vitt |
| främre positionslykta: | vitt |
| bakre positionslykta: | rött |
| bakre dimlykta: | rött |
| parkeringslykta: | vitt framåt, rött bakåt, orangegult om den är inbördes sammanbyggd med lyktor för sidokörriktningsvisare eller i sidomarkeringslyktor. |
| sidomarkeringslykta: | orangegult; kan emellertid vara rött om den bakre sidomarkeringslyktan är grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd med den bakre positionslyktan, den bakre breddmarkeringslyktan, den bakre dimlyktan eller bromslyktan eller är grupperad med eller har en del av den ljusavgivande ytan gemensam med den bakre reflektorn. |
| breddmarkeringslykta: | vitt framåt, rött bakåt |
| varsellykta: | vitt |
| bakre reflektor, icke-triangelformad: | rött |
| bakre reflektor, triangelformad: | rött |
| främre reflektor, icke-triangelformad: | som för infallande ljus (5) |
| sidoreflektor, icke-triangelformad: | orangegult; kan emellertid vara rött om den bakre sidoreflektorn är grupperad med eller har en del av den ljusavgivande ytan gemensam med den bakre positionslyktan, den bakre breddmarkeringslyktan, den bakre dimlyktan, bromslyktan den bakre sidomarkeringslyktan med rött ljus eller den bakre icke-triangelformade reflektorn. |
| kurvtagningslykta: | vitt |
| reflexmärkning: | vitt eller gult åt sidan, |
| | rött eller gult bakåt (6). |
| justerbara framljussystem: | vitt. |

helljusstrålkastare:

vitt

halvljusstrålkastare:

vitt

dimlykta:

vitt eller selektivt gult

backlykta:

vitt

lykta för körriktningsvisare:

orangegult

varningslykta:

orangegult

bromslykta:

rött

nödstoppssignal:

orangegult eller rött

lykta för bakre registreringsskylt:

vitt

främre positionslykta:

vitt

bakre positionslykta:

rött

bakre dimlykta:

rött

parkeringslykta:

vitt framåt, rött bakåt, orangegult om den är inbördes sammanbyggd med lyktor för sidokörriktningsvisare eller i sidomarkeringslyktor.

sidomarkeringslykta:

orangegult; kan emellertid vara rött om den bakre sidomarkeringslyktan är grupperad, kombinerad eller inbördes sammanbyggd med den bakre positionslyktan, den bakre breddmarkeringslyktan, den bakre dimlyktan eller bromslyktan eller är grupperad med eller har en del av den ljusavgivande ytan gemensam med den bakre reflektorn.

breddmarkeringslykta:

vitt framåt, rött bakåt

varsellykta:

vitt

bakre reflektor, icke-triangelformad:

rött

bakre reflektor, triangelformad:

rött

främre reflektor, icke-triangelformad:

som för infallande ljus (5)

sidoreflektor, icke-triangelformad:

orangegult; kan emellertid vara rött om den bakre sidoreflektorn är grupperad med eller har en del av den ljusavgivande ytan gemensam med den bakre positionslyktan, den bakre breddmarkeringslyktan, den bakre dimlyktan, bromslyktan den bakre sidomarkeringslyktan med rött ljus eller den bakre icke-triangelformade reflektorn.

kurvtagningslykta:

vitt

reflexmärkning:

vitt eller gult åt sidan,

rött eller gult bakåt (6).

justerbara framljussystem:

vitt.

Antal lyktor

5.16.1   Det antal lyktor som monteras på fordonet skall överensstämma med det (de) antal som anges i de särskilda anvisningarna i dessa föreskrifter.

5.17   Varje lykta får installeras på rörliga delar, förutsatt att de villkor som anges i punkterna 5.18, 5.19 och 5.20 är uppfyllda.

Bakre positionslyktor, bakre körriktningsvisare och bakre reflektorer, såväl triangelformade som icke-triangelformade, får endast installeras på rörliga delar:

5.18.1   om lyktorna på de rörliga delarna i de rörliga delarnas alla fasta lägen uppfyller alla krav på läge och geometrisk synlighet samt de fotometriska kraven för dessa lyktor. Kan ovanstående funktioner erhållas genom en kombination av två ”D”-märkta lyktor (se punkt 2.16.1) behöver endast en av dessa lyktor uppfylla ovannämnda krav,

eller

5.18.2   när den rörliga delen befinner sig i något fast öppet läge, ytterligare lyktor för ovannämnda funktioner monteras och aktiveras, förutsatt att dessa ytterligare lyktor uppfyller alla krav på läge och geometrisk synlighet samt de fotometriska krav som gäller de lyktor som installeras på den rörliga delen.

5.19   När de rörliga delarna befinner sig i ett annat läge än i ett ”normalt bruksläge” får de anordningar som installeras i dem inte orsaka onödigt obehag för trafikanter.

5.20   När en lykta installeras i en rörlig del och den rörliga delen befinner sig i det (de) ”normala bruksläget(ena)” skall lyktan alltid återgå till det (de) läge(n) som i enlighet med dessa föreskrifter anges av tillverkaren. För halvljusstrålkastare och främre dimlyktor skall detta krav anses uppfyllt om, när de rörliga delarna förts från och återförts till det normala läget 10 gånger, inget värde för dessa lyktors vinkelavböjning i förhållande till deras fäste och uppmätt efter varje manöver med den rörliga delen avviker med mer än 0,15 % från medelvärdet för de tio uppmätta värdena. Om detta värde överskrids skall varje gränsvärde som anges i punkt 6.2.6.1.1 därefter justeras i förhållande till denna avvikelse så att det tillåtna avböjningsområdet minskas när fordonet kontrolleras enligt bilaga 6.

Den synliga ytan i referensaxelns riktning för främre och bakre positionslyktor, för främre och bakre lyktor för körriktningsvisare och för reflektorer får inte skymmas till mer än 50 % av någon rörlig del, med eller utan en ljussignalanordning installerad, i något fast läge som avviker från det ”normala bruksläget”.

Om ovanstående krav inte kan uppfyllas:

5.21.1   skall ytterligare lyktor som uppfyller alla krav på läge, geometrisk synlighet och de fotometriska kraven för ovan angivna lyktor aktiveras när dessa lyktors synliga yta i referensaxelns riktning är till mer än 50 % dold av den rörliga delen,

eller

5.21.2   skall en anmärkning i meddelandeformuläret (punkt 10.1 i bilaga 1) underrätta andra myndigheter om att mer än 50 % av den synliga ytan i referensaxelns riktning kan vara skymd av de rörliga delarna,

och

en upplysning i fordonet skall underrätta användaren om att i visst(a) läge(n) hos de rörliga delarna skall andra trafikanter varnas för att fordonet finns på vägen, t.ex. med hjälp av en varningstriangel eller andra anordningar enligt nationella krav för användning på väg.

5.21.3   Punkt 5.21.2 tillämpas inte på reflektorer.

5.22   Med undantag för reflektorer anses en lykta, även om den bär ett godkännandemärke, som frånvarande när den inte kan fås att fungera endast genom montering av en ljuskälla.

5.23   Lyktorna skall monteras på ett fordon på ett sådant sätt att ljuskällan kan bytas korrekt enligt fordonstillverkarens anvisningar utan användning av andra särskilda verktyg än de som tillhandahålls av tillverkaren med fordonet. Detta krav gäller inte:

| a) | anordningar som typgodkänts med en icke-utbytbar ljuskälla, |
| --- | --- |

a)

anordningar som typgodkänts med en icke-utbytbar ljuskälla,

| b) | anordningar som typgodkänts med ljuskällor enligt föreskrifter nr 99. |
| --- | --- |

b)

anordningar som typgodkänts med ljuskällor enligt föreskrifter nr 99.

5.24   Varje tillfällig nödersättning av ljussignalfunktionen hos en bakre positionslykta är tillåten, förutsatt att ersättningsfunktionen vid ett fel i fråga om färg, ljusstyrka och läge är likvärdig med den funktion som upphört att fungera och förutsatt att ersättningsanordningen förblir funktionsduglig i sin ursprungliga säkerhetsfunktion. Under ersättningstiden skall en kontrollampa på instrumentpanelen (se punkt 2.18 i dessa föreskrifter) ange förekomst av tillfällig ersättning och reparationsbehov.

5.25   Om ett justerbart framljussystem monteras skall det anses likvärdigt med ett par halvljusstrålkastare och om det tillhandahåller helljusfunktion(er) skall det anses likvärdigt med ett par helljusstrålkastare.

5.26   Sådana lyktor för bakre körriktningsvisare, bakre positionslyktor, bromslyktor (utom bromslyktor i kategori S4) och bakre dimlyktor med variabelt ljusstyrkereglage är tillåtna som reagerar samtidigt för minst en av följande yttre verkningar: omgivande belysning, dimma, snöfall, regn, stänk, dammoln eller en förorening på den ljusavgivande ytan, förutsatt att deras föreskrivna ljusstyrkeförhållande bibehålls under övergångarna mellan varianterna. Ingen påtaglig variation av ljusstyrkan får noteras under övergången. Bromslyktor i kategori S4 kan avge varierande ljusstyrka oberoende av övriga lyktor. Det får vara möjligt för föraren att justera ovannämnda funktioner till den ljusstyrka som motsvarar dess konstanta kategori och att återställa dem till deras automatiska variabla kategori.

6.   SÄRSKILDA ANVISNINGAR

6.1   HELLJUSSTRÅLKASTARE (Föreskrifter nr 98 och 112)

6.1.1   Förekomst

Obligatorisk på motorfordon. Förbjuden på släpvagnar.

6.1.2   Antal

Två eller fyra, typgodkända enligt föreskrifter nr 31, 98 eller 112 utom strålkastare i klass A.

För fordon i kategori N3:

Två ytterligare helljusstrålkastare får installeras.

Om ett fordon är utrustat med fyra nedfällbara strålkastare skall installeringen av ytterligare två strålkastare endast godkännas för användning som ljussignal genom upprepad tändning av belysningen med korta mellanrum (se punkt 5.12) i dagsljus.

6.1.3   Arrangemang

Inga särskilda anvisningar.

6.1.4   Placering

6.1.4.1   I sidled: inga särskilda anvisningar.

6.1.4.2   I höjdled: inga särskilda anvisningar.

6.1.4.3   I längdled: på fordonets framsida och monterad på ett sådant sätt att det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.1.5   Geometrisk synlighet

Den lysande ytans synlighet, inkl. dess synlighet inom områden som inte förefaller belysta i den ifrågavarande riktningen, skall säkerställas inom ett divergerande utrymme som bestäms av de linjer som utgår från den lysande ytans omkrets och som med strålkastarens referensaxel bildar en vinkel av minst 5°. Utgångspunkten för den geometriska synlighetens vinklar utgörs av omkretsen hos projektionen av den lysande ytan på ett tvärplan som tangerar den främsta delen av strålkastarlinsen.

6.1.6   Inställning

Framåt.

Endast en helljusstrålkastare på varje sida av fordonet får vridas för att avge kurvljus.

6.1.7   Elektriska anslutningar

6.1.7.1   Helljusstrålkastarna får tändas antingen samtidigt eller parvis. Om de två ytterligare helljusstrålkastare installeras som tillåts enligt punkt 6.1.2 för fordon i kategori N3 får endast högst två par tändas samtidigt. För omkoppling från halvljus till helljus skall minst ett par helljusstrålkastare tändas. För omkoppling från helljus till halvljus skall alla helljusstrålkastare släckas samtidigt.

6.1.7.2   Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen.

6.1.7.3   Om fyra nedfällbara strålkastare är monterade skall deras uppfällda läge förhindra samtidig funktion hos eventuella ytterligare strålkastare som monterats om dessa är avsedda att avge ljussignaler som består av upprepat ljus med korta mellanrum (se punkt 5.12) i dagsljus.

6.1.8   Kontrollanordning

Obligatorisk kontrollampa.

6.1.9   Övriga krav

6.1.9.1   Den högsta samlade ljusstyrkan från de helljusstrålkastare som kan tändas samtidigt får inte överstiga 225 000 cd, vilket motsvarar ett referensvärde av 75.

6.1.9.2   Denna högsta ljusstyrka skall erhållas genom addition av de enskilda referensmärkningar som finns angivna på de olika strålkastarna. Referensmärkningen ”10” skall tilldelas var och en av de strålkastare som märkts med ”R” eller ”CR”.

6.2   HALVLJUSSTRÅLKASTARE (Föreskrifter nr 98 och 112)

6.2.1   Förekomst

Obligatorisk på motorfordon. Förbjuden på släpvagnar.

6.2.2   Antal

Två, typgodkända enligt föreskrifter nr 31, 98 eller 112 utom strålkastare i klass A.

6.2.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.2.4   Placering

6.2.4.1   I sidled: den kant på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

De synliga ytornas innerkanter i referensaxlarnas riktning får inte ligga mindre än 600 mm från varandra. Detta gäller emellertid inte för fordon i kategorierna M1 och N1 men för alla andra motorfordonskategorier får detta avstånd minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.2.4.2   I höjdled: inte mindre än 500 mm och inte mer än 1 200 mm över markytan. För terränggående fordon i kategori N3G (7) får den högsta höjden ökas till 1 500 mm.

6.2.4.3   I längdled: framtill på fordonet. Detta krav skall anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.2.5   Geometrisk synlighet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.13:

| α | = | 15° uppåt och 10° nedåt, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° utåt och 10° inåt. |

α

=

15° uppåt och 10° nedåt,

β

=

45° utåt och 10° inåt.

Då de fotometriska värden som krävs för halvljusstrålkastare inte täcker hela det geometriska synlighetsfältet krävs för typgodkännandeändamål ett lägsta värde av 1 cd inom det återstående området. Förekomsten av sarger eller annan utrustning nära strålkastaren får inte ge upphov till sekundära effekter som orsakar obehag för andra trafikanter.

6.2.6   Inställning

Framåt.

Vertikal inställning

6.2.6.1.1   Den ursprungliga nedåtriktade lutning av halvljusets ljus-/mörkergräns som skall inställas i fordonets olastade skick med en person i förarsätet skall av tillverkaren anges med en noggrannhet av 0,1 % samt på varje fordon på ett tydligt läsbart och outplånligt sätt med den symbol som visas i bilaga 7 anges intill antingen strålkastaren eller tillverkarskylten.

Värdet av denna angivna nedåtriktade lutning skall definieras enligt punkt 6.2.6.1.2.

6.2.6.1.2   Beroende på monteringshöjden i meter (h) för underkanten på halvljusstrålkastarens synliga yta i referensaxelns riktning, uppmätt på olastade fordon, skall den lodräta lutningen av halvljusets ljus-/mörkergräns, för alla de statiska förhållanden som anges i bilaga 5, ligga mellan följande gränsvärden varvid grundinriktningen skall ha följande värden:

| h < 0,8 |
| --- |
| gränsvärden: | mellan –0,5 % och –2,5 % |
| grundinriktning: | mellan –1,0 % och –1,5 % |
| 0,8 ≤ h ≤ 1,0 |
| gränsvärden: | mellan –0,5 % och –2,5 % |
| grundinriktning: | mellan –1,0 % och –1,5 % |
| eller enligt tillverkarens gottfinnande, | |
| gränsvärden: | mellan –1,0 % och –3,0 % |
| grundinriktning: | mellan –1,5 % och –2,0 % |

h < 0,8

gränsvärden:

mellan –0,5 % och –2,5 %

grundinriktning:

mellan –1,0 % och –1,5 %

0,8 ≤ h ≤ 1,0

gränsvärden:

mellan –0,5 % och –2,5 %

grundinriktning:

mellan –1,0 % och –1,5 %

eller enligt tillverkarens gottfinnande,

gränsvärden:

mellan –1,0 % och –3,0 %

grundinriktning:

mellan –1,5 % och –2,0 %

I ansökan om typgodkännande för fordonet skall i detta fall ingå uppgifter om vilket av de båda alternativen som skall användas.

| h > 1,0 |
| --- |
| gränsvärden: | mellan –1,0 % och –3,0 % |
| grundinriktning: | mellan –1,5 % och –2,0 % |

h > 1,0

gränsvärden:

mellan –1,0 % och –3,0 %

grundinriktning:

mellan –1,5 % och –2,0 %

Ovanstående gränsvärden och grundinriktningens värden sammanfattas i diagrammet nedan.

För terränggående fordon i kategori N3G där strålkastarna finns på en höjd som överstiger 1 200 mm skall gränsvärdena för ljus-/mörkergränsens lodräta lutning vara mellan –1,5 % och –3,5 %.

Grundinriktningen skall sättas mellan: –2 % och –2,5 %.

Image

Nivåregleringsanordning för strålkastare

6.2.6.2.1   När en nivåregleringsanordning för strålkastare krävs för att uppfylla kraven i punkterna 6.2.6.1.1 och 6.2.6.1.2 skall anordningen vara automatisk.

6.2.6.2.2   Anordningar som inställs manuellt, antingen steglöst eller i flera steg, skall emellertid tillåtas, förutsatt att de har ett stoppläge där lyktorna kan återställas i den grundinställning som definieras i punkt 6.2.6.1.1 med hjälp av vanliga inställningsskruvar eller liknande hjälpmedel.

Dessa manuellt inställbara anordningar skall kunna manövreras från förarplatsen.

Steglöst inställbara anordningar skall ha referensmärkningar som anger de belastningsförhållanden som kräver inställning av halvljuset.

Antalet lägen på de anordningar som inte är steglöst inställbara skall vara sådant att överensstämmelse med det värdeområde som föreskrivs i punkt 6.2.6.1.2 för alla de belastningsförhållanden som definieras i bilaga 5 säkerställs.

För dessa anordningar skall också de belastningsförhållanden enligt bilaga 5 som kräver inställning av halvljuset vara tydligt markerade nära anordningens manöverdon (se bilaga 8).

6.2.6.2.3   Vid ett fel i de anordningar som beskrivs i punkterna 6.2.6.2.1 och 6.2.6.2.2 skall halvljuset inte inta ett läge där lutningen är mindre än vad den var när felet på anordningen uppstod.

Mätningsförfarande

6.2.6.3.1   Efter inställning av grundlutningen skall halvljusets vertikala lutning, uttryckt i %, mätas för statiska förhållanden under alla de belastningsförhållanden som definieras i bilaga 5.

6.2.6.3.2   Mätningen av variationer i halvljusets lutning som en funktion av belastningen skall utföras i enlighet med det provningsförfarande som anges i bilaga 6.

6.2.6.4   Horisontell inriktning

Den horisontella inriktningen av en eller båda halvljusstrålkastarna får varieras för att erhålla kurvljus, förutsatt att, om hela strålen eller ljus-/mörkergränsens kurvknä flyttas, ljus-/mörkergränsens kurvknä inte kommer att skära linjen för fordonets tyngdpunktsbana vid de avstånd från fordonets front som är större än 100 gånger monteringshöjden för respektive halvljusstrålkastare.

6.2.7   Elektriska anslutningar

Med manöverdonet för omkoppling till halvljus skall alla helljusstrålkastare släckas samtidigt.

Halvljuset får förbli tänt samtidigt med helljusen.

I fråga om halvljusstrålkastare enligt föreskrifter nr 98 skall gasurladdningsljuskällorna förbli påslagna medan helljuset används.

En ytterligare ljuskälla eller en eller flera lysdiodmoduler som är placerade på insidan av halvljusstrålkastarna eller i en lykta (utom helljusstrålkastare) och som är grupperad med eller inbördes sammanbyggd med respektive halvljusstrålkastare får aktiveras för att erhålla kurvljus, förutsatt att den horisontella kurvradien för fordonets tyngdpunktsbana är 500 m eller mindre. Detta kan av tillverkaren visas genom beräkning eller på något annat sätt som godtas av den myndighet som ansvarar för typgodkännande.

Halvljusstrålkastare får tändas eller släckas automatiskt. Det skall emellertid alltid vara möjligt att tända och släcka dessa halvljusstrålkastare manuellt.

6.2.8   Kontrollanordning

6.2.8.1   Frivillig kontrollampa.

6.2.8.2   En synlig kontrollanordning är oavsett om den blinkar eller inte obligatorisk:

| a) | om hela ljusstrålen eller ljus-/mörkergränsens kurvknä ändras för att erhålla kurvljus, eller |
| --- | --- |

a)

om hela ljusstrålen eller ljus-/mörkergränsens kurvknä ändras för att erhålla kurvljus, eller

| b) | om en eller flera lysdiodmoduler används för att erhålla huvudhalvljus. |
| --- | --- |

b)

om en eller flera lysdiodmoduler används för att erhålla huvudhalvljus.

Den skall aktiveras:

| a) | i händelse av felfunktion i förskjutningen av ljus-/mörkergränsens kurvknä, eller |
| --- | --- |

a)

i händelse av felfunktion i förskjutningen av ljus-/mörkergränsens kurvknä, eller

| b) | i händelse av fel i någon av den (de) lysdiodmodul(er) som avger huvudhalvljus. |
| --- | --- |

b)

i händelse av fel i någon av den (de) lysdiodmodul(er) som avger huvudhalvljus.

Den skall förbli aktiverad så länge felet föreligger. Den får bortkopplas tillfälligt men skall upprepas närhelst den anordning som startar och stoppar motorn inkopplas och avstängs.

6.2.9   Övriga krav

Kraven i punkt 5.5.2 skall inte tillämpas på halvljusstrålkastare.

De halvljusstrålkastare med en ljuskälla eller en eller flera ljusdiodmoduler som avger huvudhalvljusstrålen och som har ett totalt objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen skall endast installeras när strålkastarrengöringsanordning(ar) installeras enligt föreskrifter nr 45 (8).

I fråga om den vertikala lutningen får dessutom bestämmelserna i punkt 6.2.6.2.2 inte tillämpas för halvljusstrålkastare:

| a) | med en eller flera lysdiodmoduler som avger huvudhalvljusstrålen, eller |
| --- | --- |

a)

med en eller flera lysdiodmoduler som avger huvudhalvljusstrålen, eller

| b) | med en ljuskälla som avger huvudhalvljusstrålen och som har ett objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen. |
| --- | --- |

b)

med en ljuskälla som avger huvudhalvljusstrålen och som har ett objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen.

Endast halvljusstrålkastare enligt föreskrifter nr 98 eller 112 får användas för att avge kurvljus.

Om kurvljus erhålls genom en horisontell rörelse av hela ljusstrålen eller ljus-/mörkergränsens kurvknä skall det aktiveras endast om fordonet rör sig framåt men detta skall inte gälla om kurvljuset erhålls vid en högersväng i högertrafik (vänstersväng i vänstertrafik).

6.3   FRÄMRE DIMLYKTA (Föreskrifter nr 19)

6.3.1   Förekomst

Frivillig på motorfordon. Förbjuden på släpvagnar.

6.3.2   Antal

Två.

6.3.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.3.4   Placering

6.3.4.1   I sidled: den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

6.3.4.2   I höjdled:

| lägst: | Inte lägre än 250 mm över markytan. |
| --- | --- |
| högst: | För fordon i kategorierna M1 och N1 inte mer än 800 mm över markytan.
  För alla övriga kategorier utom fordon i kategori N3G (terränggående) (9): inte mer än 1 200 mm över markytan.
  För fordon i kategori N3G får den högsta höjden ökas till 1 500 mm. |

lägst:

Inte lägre än 250 mm över markytan.

högst:

För fordon i kategorierna M1 och N1 inte mer än 800 mm över markytan.

För alla övriga kategorier utom fordon i kategori N3G (terränggående) (9): inte mer än 1 200 mm över markytan.

För fordon i kategori N3G får den högsta höjden ökas till 1 500 mm.

Ingen punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning får emellertid ligga högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens synliga yta i referensaxelns riktning.

6.3.4.3   I längdled: framtill på fordonet. Detta krav skall anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.3.5   Geometrisk synlighet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.13:

| α | = | 5° uppåt och nedåt, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° utåt och 10° inåt. |

α

=

5° uppåt och nedåt,

β

=

45° utåt och 10° inåt.

Då de fotometriska värden som krävs för främre dimlyktor inte täcker det fullständiga geometriska synfältet krävs för typgodkännandeändamål ett lägsta värde av en cd i det återstående fältet. Förekomsten av avbalkningar eller andra delar av utrustningen nära den främre dimlyktan får inte ge upphov till biverkningar som vållar övriga trafikanter obehag (10)

6.3.6   Inställning

Framåt.

Vertikal inställning

6.3.6.1.1   I fråga om främre dimlyktor i klass ”B” skall den vertikala lutning av ljus-/mörkergränsen som skall inställas i fordonets olastade tillstånd med en person i förarsätet vara –1,5 % eller lägre (10).

I fråga om främre dimlyktor i klass ”F3”:

6.3.6.1.2.1   skall den ursprungliga nedåtriktade lutning av ljus-/mörkergränsen som skall inställas i fordonets olastade skick med en person i förarsätet av tillverkaren anges med en noggrannhet av en decimal samt på ett tydligt läsbart och outplånligt sätt på varje fordon anbringas med den symbol som visas i bilaga 7 till dessa föreskrifter antingen intill den främre dimlyktan eller intill tillverkarskylten eller i kombination med den uppgift som avses i punkt 6.2.6.1.1. Värdet av denna angivna nedåtriktade lutning skall bestämmas i enlighet med punkt 6.3.6.1.2.2.

6.3.6.1.2.2   skall beroende på den monteringshöjd i meter (h) för underkanten på den synliga ytan i den främre dimlyktans referensaxelsriktning, som uppmäts på olastade fordon, den vertikala lutning av ljus-/mörkergränsen som skall inställas i fordonets olastade skick med en person i förarsätet anta följande värde(n):

| h ≤ 0,8 |
| --- |
| gränsvärden: | mellan –1,0 % och –2,5 % |
| grundinriktning: | mellan –1,5 % och –2,0 % |
| h > 0,8 |
| gränsvärden: | mellan –1,5 % och –3,0 % |
| grundinriktning: | mellan –2,0 % och –2,5 %. |

h ≤ 0,8

gränsvärden:

mellan –1,0 % och –2,5 %

grundinriktning:

mellan –1,5 % och –2,0 %

h > 0,8

gränsvärden:

mellan –1,5 % och –3,0 %

grundinriktning:

mellan –2,0 % och –2,5 %.

Nivåregleringsanordning för främre dimlykta

6.3.6.2.1   I fråga om en främre dimlykta med (en) ljuskälla(or) med ett totalt objektivt ljusflöde som överstiger 2 000 lumen skall kraven i punkt 6.3.6.1.2.2 automatiskt uppfyllas under alla belastningsförhållanden i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

6.3.6.2.2   Om en nivåregleringsanordning monteras för en främre dimlykta, oberoende eller grupperad med andra främre belysnings- och ljussignalsfunktioner, skall den vara sådan att den vertikala lutningen under alla statiska belastningsförhållanden i bilaga 5 till dessa föreskrifter skall förbli mellan de gränsvärden som föreskrivs i punkt 6.3.6.1.2.2.

6.3.6.2.3   Om den främre dimlyktan i kategori ”F3” ingår som en del i halvljusstrålkastaren eller som en del i ett justerbart framljussystem skall kraven i punkt 6.2.6. tillämpas medan den främre dimlyktan används som en del av halvljusstrålen.

I detta fall får de nivåregleringsgränsvärden som definieras i punkt 6.2.6. tillämpas även när denna främre dimlykta används som sådan.

6.3.6.2.4   Nivåregleringsanordningen får också användas för att automatiskt anpassa den främre dimlyktans ljusstråle till rådande omgivningsförhållanden, förutsatt att de gränsvärden för den nedåtriktade lutningen som anges i punkt 6.3.6.1.2.2 inte överskrids.

6.3.6.2.5   I händelse av ett fel i nivåregleringsanordningen får den främre dimlyktans ljusstråle inte anta ett läge där ljus-/mörkergränsen lutar mindre än då felet i anordningen inträffade.

6.3.7   Elektriska anslutningar

Det skall vara möjligt att tända och släcka de främre dimlyktorna oberoende av helljusstrålkastarna, halvljusstrålkastarna eller någon kombination av hel- och halvljusstrålkastare, såvida inte de främre dimlyktorna används som en del i en annan belysningsfunktion i ett justerbart framljussystem, där emellertid tändningen av de främre dimlyktorna skall ha företräde framför den funktion i vilken de främre dimlyktorna används som en del.

6.3.8   Kontrollanordning

Obligatorisk kontrollampa. Ett oberoende varningsljus med fast sken.

6.3.9   Övriga krav

Om det finns en positiv indikation i meddelandeformuläret i punkt 10.9 i bilaga 1 till föreskrifter nr 19 får inställning av och ljusstyrka hos strålen från en främre dimlykta i klass ”F3” automatiskt anpassas till rådande omgivningsförhållanden. Alla variationer av ljusstyrka eller inställning skall utföras automatiskt och på ett sådant sätt att inget obehag för vare sig föraren eller övriga trafikanter vållas.

6.4   BACKLYKTA (Föreskrifter nr 23)

6.4.1   Förekomst

Obligatorisk på motorfordon och släpvagnar i kategorierna O2, O3 och O4. Valfri på släpvagnar i kategori O1.

6.4.2   Antal

6.4.2.1   En anordning är obligatorisk och en andra anordning frivillig på motorfordon av kategori M1 och på alla övriga fordon med en längd som inte överstiger 6 000 mm.

6.4.2.2   Två anordningar är obligatoriska och två anordningar frivilliga på alla fordon med en längd som överstiger 6 000 mm, utom fordon i kategori M1.

6.4.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.4.4   Placering

| I sidled: | inga särskilda krav. |
| --- | --- |

I sidled:

inga särskilda krav.

| I höjdled: | inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 200 mm över markytan. |
| --- | --- |

I höjdled:

inte mindre än 250 mm och inte mer än 1 200 mm över markytan.

| I längdled: | baktill på fordonet. |
| --- | --- |

I längdled:

baktill på fordonet.

Om den installeras skall emellertid de två frivilliga anordningar som omnämns i punkt 6.4.2.2 monteras på fordonets sida eller bakre del i enlighet med kraven i punkterna 6.4.5 och 6.4.6.

6.4.5   Geometrisk synlighet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.13:

| α | = | 15° uppåt och 5° nedåt, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 45° åt höger och vänster om det endast finns en anordning,
  45° utåt och 30° inåt om det finns två. |

α

=

15° uppåt och 5° nedåt,

β

=

45° åt höger och vänster om det endast finns en anordning,

45° utåt och 30° inåt om det finns två.

Referensaxeln för de båda frivilliga anordningar som omnämns i punkt 6.4.2.2 skall, om de monteras på fordonets sida, riktas horisontellt i sidled med en lutning av 10° ± 5° i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

6.4.6   Inställning

Bakåt

Om de två frivilliga anordningar som omnämns i punkt 6.4.2.2 monteras på fordonets sida, skall de ovannämnda kraven i punkt 6.4.5 inte tillämpas. Dessa anordningars referensaxel skall emellertid inte riktas utåt mer än 15° horisontellt bakåt i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

6.4.7   Elektriska anslutningar

6.4.7.1   De skall vara sådana att lyktan endast kan tändas om backväxeln är ilagd och om den anordning som styr start och stopp av motorn ligger i ett sådant läge att det är möjligt att använda motorn. Den får inte tändas eller förbli tänd om något av ovanstående villkor inte är uppfyllt.

6.4.7.2   De elektriska anslutningarna till de två frivilliga anordningar som omnämns i punkt 6.4.2.2 skall dessutom vara sådana att dessa anordningar inte kan lysa om inte de lyktor som avses i punkt 5.11 tänds.

De anordningar som är monterade på fordonets sida får tändas för körning i låg hastighet framåt av fordonet upp till en högsta hastighet av 10 km/h, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | anordningarna skall aktiveras och avaktiveras manuellt med en separat strömbrytare, |
| --- | --- |

a)

anordningarna skall aktiveras och avaktiveras manuellt med en separat strömbrytare,

| b) | om de aktiverats på så sätt får de lysa efter det att backväxeln urkopplats, och |
| --- | --- |

b)

om de aktiverats på så sätt får de lysa efter det att backväxeln urkopplats, och

| c) | de skall automatiskt släckas om fordonets hastighet framåt överskrider 10 km/h, oavsett den separata strömbrytarens läge, och i detta fall skall de förbli släckta tills de avsiktligt tänds på nytt. |
| --- | --- |

c)

de skall automatiskt släckas om fordonets hastighet framåt överskrider 10 km/h, oavsett den separata strömbrytarens läge, och i detta fall skall de förbli släckta tills de avsiktligt tänds på nytt.

6.4.8   Kontrollanordning

Frivillig kontrollampa.

6.4.9   Övriga krav

Inga.

6.5   LYKTA FÖR KÖRRIKTNINGSVISARE (Föreskrifter nr 6)

6.5.1   Förekomst (se figur nedan)

Obligatorisk. Lykttyperna för körriktningsvisare faller inom kategorierna (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 och 6) vars montering på ett fordon utgör ett arrangemang (”A” och ”B”).

Arrangemang ”A” skall tillämpas på alla motorfordon.

Arrangemang ”B” skall endast tillämpas på släpvagnar.

6.5.2   Antal

Enligt arrangemanget.

6.5.3   Arrangemang (se figur nedan)

A: Två lyktor för främre körriktningsvisare av följande kategorier:

1 eller 1a eller 1b, om avståndet mellan kanten på den synliga ytan i referensaxelns riktning på denna lykta och kanten på den synliga ytan i referensaxelns riktning på halvljusstrålkastaren och/eller, i förekommande fall, den främre dimlyktan är minst 40 mm,

1a eller 1b, om avståndet mellan kanten på den synliga ytan i referensaxelns riktning på denna lykta och kanten på den synliga ytan i referensaxelns riktning på halvljusstrålkastaren och/eller, i förekommande fall, den främre dimlyktan är större än 20 mm och mindre än 40 mm,

1b, om avståndet mellan kanten på den synliga ytan i referensaxelns riktning på denna lykta och kanten på den synliga ytan i referensaxelns riktning på halvljusstrålkastaren och/eller, i förekommande fall, den främre dimlyktan är mindre än eller lika med 20 mm,

två lyktor för bakre körriktningsvisare (kategori 2a eller 2b),

två frivilliga lyktor (kategori 2a eller 2b) på alla fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3.

två lyktor för sidokörriktningsvisare i kategori 5 eller 6 (minimikrav):

5 för alla fordon av kategori M1,

för fordon av kategorierna N1, M2 och M3 som inte överstiger 6 meter i längd.

6 för alla fordon i kategorierna N2 och N3,

för fordon i kategorierna N1, M2 och M3 som överstiger 6 meter i längd.

Det är alltid tillåtet att ersätta lyktorna för sidokörriktningsvisare i kategori 5 med lyktor för körriktningsvisare i kategori 6.

Där lyktor som kombinerar funktionerna hos lyktorna för främre körriktningsvisare (kategorierna 1, 1a och 1b) och lyktorna för sidokörriktningsvisare (kategori 5 eller 6) monteras, får ytterligare lyktor för sidokörriktningsvisare (kategori 5 eller 6) monteras för att uppfylla synlighetskraven i punkt 6.5.5.

B: Två lyktor för bakre körriktningsvisare (kategorierna 2a eller 2b).

två valfria lyktor (kategorierna 2a eller 2b) på alla fordon i kategorierna O2, O3 och O4.

Om ett justerbart framljussystem monteras är det avstånd som skall övervägas för valet av kategori avståndet mellan den främre körriktningsvisarens lykta och den närmaste belysningsenheten i det läge som är närmast för att bidra till eller utföra en avbländning.

6.5.4   Placering

6.5.4.1   I sidled: den kant på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant. Detta villkor skall inte tillämpas på de frivilliga bakre lyktorna.

Avståndet mellan de inre kanterna på de två synliga ytorna i referensaxlarnas riktning får inte vara mindre än 600 mm.

Detta avstånd får minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

I höjdled: över markytan.

6.5.4.2.1   Höjden hos den ljusavgivande ytan på lyktor för sidokörriktningsvisare i kategorierna 5 eller 6 får inte vara:

| lägre än: | 350 mm för fordon i kategorierna M1 och N1 och 500 mm för alla andra fordonskategorier där båda uppmätts från den lägsta punkten |
| --- | --- |
| högre än: | 1 500 mm, uppmätt från den högsta punkten. |

lägre än:

350 mm för fordon i kategorierna M1 och N1 och 500 mm för alla andra fordonskategorier där båda uppmätts från den lägsta punkten

högre än:

1 500 mm, uppmätt från den högsta punkten.

6.5.4.2.2   Höjden hos de lyktor för körriktningsvisare i kategorierna 1, 1a, 1b, 2a och 2b, som uppmätts i enlighet med punkt 5.8, får inte vara lägre än 350 mm eller högre än 1 500 mm.

6.5.4.2.3   Om fordonets konstruktion inte tillåter att de övre gränsvärden som uppmätts enligt ovan kan följas och om frivilliga lyktor inte installerats får de ökas till 2 300 mm för lyktor för sidokörriktningsvisare i kategorierna 5 och 6 och till 2 100 mm för lyktor för körriktningsvisare i kategorierna 1, 1a, 1b, 2a och 2b.

6.5.4.2.4   Om frivilliga lyktor installeras skall de placeras på en höjd som är förenlig med gällande krav i punkt 6.5.4.1, med lyktornas symmetri samt på ett vertikalt avstånd som är så stort som karosseriets form tillåter men inte mindre än 600 mm över de obligatoriska lyktorna.

6.5.4.3   I längdled (se figur nedan)

Avståndet mellan den ljusavgivande ytan hos lyktan för sidokörriktningsvisaren (kategorierna 5 och 6) och det tvärplan som utmärker den främre gränsen för fordonets totala längd får inte överstiga 1 800 mm.

Detta avstånd får emellertid inte överstiga 2 500 mm:

| a) | för fordon i kategorierna M1 och N1, och |
| --- | --- |

a)

för fordon i kategorierna M1 och N1, och

| b) | för alla övriga fordonskategorier om fordonets konstruktion gör det omöjligt att uppfylla de minsta synlighetsvinklarna. |
| --- | --- |

b)

för alla övriga fordonskategorier om fordonets konstruktion gör det omöjligt att uppfylla de minsta synlighetsvinklarna.

6.5.5   Geometrisk synlighet

6.5.5.1   Horisontella vinklar: (se figur nedan)

Vertikala vinklar: 15° över och under horisontalplanet för lyktor för körriktningsvisare i kategorierna 1, 1a, 1b, 2a, 2b och 5. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktorna sitter mindre än 750 mm över markytan samt 30° över och 5° under horisontalplanet för lyktor för körriktningsvisare i kategori 6. Den vertikala vinkeln över horisontalplanet får minskas till 5° om de frivilliga lyktorna sitter minst 2 100 mm över markytan.

Figur

(se punkt 6.5.)

Image

6.5.5.2   eller efter tillverkarens gottfinnande för fordon i kategorierna M1 och N1
   (12):

Lyktor för främre och bakre körriktningsvisare såväl som lyktor för sidokörriktningsvisare:

Horisontella vinklar se figur nedan:

Image

Vertikala vinklar: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktorna sitter lägre än 750 mm över markytan.

För att anses som synlig skall lyktan ge en fri sikt över den synliga ytan av minst 12,5 cm2 utom för sidokörriktningsvisare i kategorierna 5 och 6. Den lysande yta hos varje reflektor som inte avger ljus skall uteslutas.

6.5.6   Inställning

Enligt tillverkarens installeringsinstruktioner, i förekommande fall.

6.5.7   Elektriska anslutningar

Lyktorna för körriktningsvisare skall tändas oberoende av de andra lyktorna. Alla lyktor för körriktningsvisare på den ena sidan av fordonet skall tändas och släckas med hjälp av ett manöverdon och skall blinka i fas.

På fordon i kategorierna M1 och N1, som är mindre än 6 m långa och som är arrangerade så att de överensstämmer med punkt 6.5.5.2 ovan skall sidomarkeringslyktorna med orangegult ljus, när de monterats, också blinka med samma frekvens (i fas) som lyktorna för körriktningsvisare.

6.5.8   Kontrollanordning

Funktionskontroll är obligatorisk för körriktningsvisarlyktor i kategorierna 1, 1a, 1b, 2a och 2b. Den kan ha en ljus- eller ljudsignal eller bådadera. Om den har en ljussignal skall det vara ett blinkande ljus som åtminstone i händelse av en felfunktion i någon av dessa körriktningsvisarlyktor antingen släcks eller förblir tänt utan att blinka eller uppvisar en märkbar förändring av blinkfrekvensen. Om den endast har en ljudsignal skall denna vara tydligt hörbar och åtminstone i händelse av en felfunktion i någon av dessa körriktningsvisarlyktor uppvisa en märkbar förändring av ljudfrekvensen.

Den skall aktiveras av en signal som avges enligt punkt 6.4.2 i föreskrifter nr 6 eller på något annat lämpligt sätt (10).

Om ett motorfordon är utrustat för att dra en släpvagn skall det vara försett med en särskild funktionskontroll i form av en ljussignal för lyktorna för körriktningsvisare på släpvagnen, om inte dragfordonets kontrollanordning medger att ett fel på vilka lyktor som helst för körriktningsvisare på den så bildade fordonskombinationen upptäcks.

För paret av frivilliga lyktor för körriktningsvisare på släpvagnar skall funktionskontrollen inte vara obligatorisk.

6.5.9   Övriga krav

Ljuset skall vara ett blinkande ljus som blinkar 90 ± 30 gånger per minut.

Manövrering av ljussignalens manöverdon skall inom högst en sekund följas av ljusets tändning och inom högst en och en halv sekund av dess första släckning. Om ett motorfordon är utrustat för att dra en släpvagn skall manöverdonet för lyktorna för körriktningsvisare på dragfordonet också styra släpvagnens lyktor för körriktningsvisare. I händelse av ett annat fel än kortslutning i en lykta för körriktningsvisare skall de andra fortsätta att blinka, men blinkningsfrekvensen får i detta tillstånd vara annorlunda än den föreskrivna.

6.6   VARNINGSLYKTA

6.6.1   Förekomst

Obligatorisk.

Signalen skall avges genom att lyktorna för körriktningsvisare arbetar samtidigt i enlighet med kraven i punkt 6.5 ovan.

6.6.2   Antal

Enligt punkt 6.5.2.

6.6.3   Arrangemang

Enligt punkt 6.5.3.

6.6.4   Placering

6.6.4.1   I sidled

Enligt punkt 6.5.4.1.

6.6.4.2   I höjdled

Enligt punkt 6.5.4.2.

6.6.4.3   I längdled

Enligt punkt 6.5.4.3.

6.6.5   Geometrisk synlighet

Enligt punkt 6.5.5.

6.6.6   Inställning

Enligt punkt 6.5.6.

6.6.7   Elektriska anslutningar

6.6.7.1   Signalen skall manövreras med hjälp av ett separat manuellt manöverdon som gör det möjligt för alla lyktor för körriktningsvisare att blinka i fas.

6.6.7.2   Varningslyktan kan aktiveras automatiskt om ett fordon är inblandat i en kollision eller efter avaktivering av den nödstoppssignal som anges i punkt 6.22. I sådana fall får den stängas av manuellt.

6.6.7.3   På fordon i kategorierna M1 och N1, som är mindre än 6 m långa och som har arrangemang så att de överensstämmer med punkt 6.5.5.2 ovan skall sidomarkeringslyktorna med orangegult ljus, när de monterats, också blinka med samma frekvens (i fas) som lyktorna för körriktningsvisarna.

6.6.8   Kontrollanordning

Kontrollampa är obligatorisk. Blinkande varningsljus som kan fungera tillsammans med den (de) kontrollanordning(ar) som anges i punkt 6.5.8.

6.6.9   Övriga krav

Enligt anvisning i punkt 6.5.9. Om ett motordrivet fordon är utrustat för att dra en släpvagn skall manöverdonet för varningslyktan också kunna tända lyktorna för körriktningsvisare på släpvagnen. Varningslyktan skall kunna fungera även om den anordning som startar eller stoppar motorn står i ett läge som gör det omöjligt att starta motorn.

6.7   STOPPLYKTA (Föreskrifter nr 7)

6.7.1   Förekomst

| Anordningar i kategori S1 eller S2: | obligatoriska på alla fordonskategorier. |
| --- | --- |
| Anordningar i kategori S3 eller S4: | obligatoriska på fordon i kategorierna M1 och N1, utom på chassin med hytt och fordon i kategori N1 med öppet lastutrymme; frivilliga på övriga fordonskategorier. |

Anordningar i kategori S1 eller S2:

obligatoriska på alla fordonskategorier.

Anordningar i kategori S3 eller S4:

obligatoriska på fordon i kategorierna M1 och N1, utom på chassin med hytt och fordon i kategori N1 med öppet lastutrymme; frivilliga på övriga fordonskategorier.

6.7.2   Antal

Två anordningar i kategori S1 eller S2 och en anordning i kategori S3 eller S4 i alla fordonskategorier.

6.7.2.1   Utom om en anordning i kategori S3 eller S4 installeras får två frivilliga anordningar i kategori S1 eller S2 installeras på fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3, O2, O3 och O4.

6.7.2.2   Endast om fordonets längsgående mittplan inte är beläget på en fast karosseridel utan åtskiljer en eller två av fordonets rörliga delar (t.ex. dörrar) och saknar tillräckligt utrymme för att en enskild anordning i kategori S3 eller S4 skall kunna installeras på det längsgående mittplanet över sådana rörliga delar får antingen: två anordningar i kategori S3 eller S4, typ ”D”, installeras eller en anordning i kategori S3 eller S4 installeras på ett ställe som antingen till vänster eller till höger avviker från det längsgående mittplanet.

6.7.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.7.4   Placering

6.7.4.1   I sidled: För fordon i kategorierna M1 och N1: För anordningar i kategori S1 eller S2 skall den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant. För avståndet mellan de inre kanterna på de synliga ytorna i referensaxlarnas riktning finns inget särskilt krav.

För alla andra fordonskategorier: För anordningar i kategori S1 eller S2 får avståndet mellan de inre kanterna på de synliga ytorna i referensaxlarnas riktning inte vara mindre än 600 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm om fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

För anordningar i kategori S3 eller S4: referenscentrum skall vara beläget på fordonets längsgående mittplan. Om de båda anordningarna i kategori S3 eller S4 installeras enligt punkt 6.7.2 skall de emellertid placeras så nära det längsgående mittplanet som möjligt, en på vardera sidan av detta plan.

När en lykta i kategori S3 eller S4 som avviker från det längsgående mittplanet tillåts enligt punkt 6.7.2 får denna avvikelse inte överstiga 150 mm från det längsgående mittplanet till lyktans referenscentrum.

I höjdled:

6.7.4.2.1   För anordningar i kategorierna S1 eller S2:

över markytan, inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 500 mm (2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 500 mm och om de valfria lyktorna inte installeras). Om valfria lyktor installeras skall de placeras på en höjd som är förenlig med kraven för bredd och lyktornas symmetri samt på ett vertikalt avstånd som är så långt som karosseriets form gör det möjligt men inte mindre än 600 mm över de obligatoriska lyktorna.

6.7.4.2.2   För anordningar i kategori S3 eller S4 skall det horisontalplan som tangerar den synliga ytans nedre kant:

antingen inte ligga mer än 150 mm under det horisontalplan som tangerar den nedre kanten på bakrutans exponerade glasyta, eller inte vara mindre än 850 mm över markytan.

Det horisontalplan som tangerar den synliga ytans nedre kant på anordningar i kategori S3 eller S4 skall emellertid ligga över det horisontalplan som tangerar den synliga ytans övre kant på anordningar i kategori S1 eller S2.

6.7.4.3   I längdled:

För anordningar i kategori S1 eller S2: baktill på fordonet.

För anordningar i kategori S3 eller S4: inga särskilda krav.

6.7.5   Geometrisk synlighet

| Horisontell vinkel: | För anordningar i kategori S1 eller S2:
  45° till vänster och till höger om fordonets längsgående axel. |
| --- | --- |
| | För anordningar i kategori S3 eller S4:
  10° till vänster och till höger om fordonets längsgående axel. |
| Vertikal vinkel: | För anordningar i kategori S1 eller S2:
  15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktans höjd är mindre än 750 mm. Den vertikala vinkeln över horisontalplanet får minskas till 5° om de valfria lyktorna inte sitter lägre än 2 100 mm över markytan. |
| | För anordningar i kategori S3 eller S4:
  10° över och 5° under horisontalplanet. |

Horisontell vinkel:

För anordningar i kategori S1 eller S2:

45° till vänster och till höger om fordonets längsgående axel.

För anordningar i kategori S3 eller S4:

10° till vänster och till höger om fordonets längsgående axel.

Vertikal vinkel:

För anordningar i kategori S1 eller S2:

15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktans höjd är mindre än 750 mm. Den vertikala vinkeln över horisontalplanet får minskas till 5° om de valfria lyktorna inte sitter lägre än 2 100 mm över markytan.

För anordningar i kategori S3 eller S4:

10° över och 5° under horisontalplanet.

6.7.6   Inställning

Mot fordonets bakre del.

6.7.7   Elektriska anslutningar

6.7.7.1   Alla stopplyktor skall tändas samtidigt när bromssystemet avger den relevanta signal som definieras i föreskrifter nr 13 och 13-H.

6.7.7.2   Stopplyktorna behöver inte fungera om den anordning som startar och/eller stoppar motorn ligger i ett läge som gör det omöjligt för motorn att arbeta.

6.7.8   Kontrollanordning

Kontrollanordningen är frivillig men om den monteras skall denna kontrollanordning vara en funktionskontroll som består av en varningslampa med fast sken som tänds i händelse av felfunktion hos stopplyktorna.

6.7.9   Övriga krav

6.7.9.1   Anordningen i kategori S3 eller S4 får inte vara inbördes sammanbyggd med någon annan lykta.

Anordningen i kategori S3 eller S4 får installeras på utsidan eller insidan av fordonet.

6.7.9.2.1   Om den installeras på insidan av fordonet:

får det avgivna ljuset inte orsaka föraren obehag genom backspeglarna och/eller andra ytor på fordonet (dvs. bakrutan).

6.8   LYKTA FÖR BAKRE REGISTRERINGSSKYLT (Föreskrifter nr 4)

6.8.1   Förekomst

Obligatorisk.

6.8.2   Antal

Sådant att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.3   Arrangemang

Sådant att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.4   Placering

6.8.4.1   I sidled: sådan att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.4.2   I höjdled: sådan att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.4.3   I längdled: sådan att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.5   Geometrisk synlighet

Sådan att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.6   Inställning

Sådan att anordningen belyser registreringsskyltens plats.

6.8.7   Elektriska anslutningar

I enlighet med punkt 5.11.

6.8.8   Kontrollanordning

Kontrollanordningen är frivillig. Om den finns skall dess funktion utföras av den kontrollanordning som krävs för de främre och bakre positionslyktorna.

6.8.9   Övriga krav

När lyktan för den bakre registreringsskylten kombineras med den bakre positionslyktan, inbördes sammanbyggs med stopplyktan eller med den bakre dimlyktan får de fotometriska egenskaperna hos lyktan för den bakre registreringsskylten ändras medan stopplyktan eller den bakre dimlyktan lyser.

6.9   FRÄMRE POSITIONSLYKTA (Föreskrifter nr 7)

6.9.1   Förekomst

Obligatorisk på alla motorfordon.

Obligatorisk på släpvagnar som är mer än 1 600 mm breda.

Frivillig på släpvagnar som inte är mer än 1 600 mm breda.

6.9.2   Antal

Två.

6.9.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.9.4   Placering

6.9.4.1   I sidled: den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan skall inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

I fråga om en släpvagn skall den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan inte ligga mer än 150 mm från fordonets yttersta kant.

I fråga om avståndet mellan de inre kanterna på de synliga ytorna i referensaxlarnas riktning skall det:

för fordon i kategorierna M1 och N1: inte finnas några särskilda krav,

för alla andra fordonskategorier: inte vara mindre än 600 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.9.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 500 mm (2 100 mm för fordon i kategorierna O1 och O2 eller om för några andra fordonskategorier karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 500 mm).

6.9.4.3   I längdled: ingen särskild instruktion.

6.9.4.4   När den främre positionslyktan och en annan lykta är inbördes sammanbyggda skall den andra lyktans synliga yta i referensaxelns riktning användas för att kontrollera överensstämmelsen med placeringskraven (punkterna 6.9.4.1–6.9.4.3).

6.9.5   Geometrisk synlighet

6.9.5.1   Horisontell vinkel för de båda positionslyktorna:

45° inåt och 80° utåt.

I fråga om släpvagnar får vinkeln inåt minskas till 5°.

Vertikal vinkel:

15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° i fråga om lyktor som sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.9.5.2   För fordon i kategorierna M1 och N1 och som ett alternativ till punkt 6.9.5.1 efter tillverkarens eller dennes befullmäktigade ombuds gottfinnande och endast om en sidomarkeringslykta installeras på fordonet.

Horisontell vinkel: 45° utåt till 45° inåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktorna sitter mindre än 750 mm över markytan.

För att anses som synlig skall lyktan ge en fri sikt över den synliga ytan av minst 12,5 cm2. Det område för lysande yta hos varje reflektor som inte avger ljus skall uteslutas.

6.9.6   Inställning

Framåt.

6.9.7   Elektriska anslutningar

I enlighet med punkt 5.11.

6.9.8   Kontrollanordning

Obligatorisk kontrollampa. Denna kontrollanordning skall avge ett fast sken och inte krävas om instrumentpanelsbelysningen endast kan tändas samtidigt med de främre positionslyktorna.

6.9.9   Övriga krav

Om ett justerbart framljussystem som avger kurvljus installeras får den främre positionslyktan vridas tillsammans med en belysningsenhet med vilken den är inbördes sammanbyggd.

6.10   BAKRE POSITIONSLYKTA (Föreskrifter nr 7)

6.10.1   Förekomst

Anordningar i kategori R, R1 eller R2: Obligatorisk.

6.10.2   Antal

Två.

6.10.2.1   Utom i det fall när breddmarkeringslyktor installeras får två frivilliga positionslyktor installeras på alla fordon i kategorierna M2, M3, N2, N3, O2, O3 och O4.

6.10.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.10.4   Placering

6.10.4.1   I sidled: den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant. Detta villkor skall inte tillämpas på frivilliga baklyktor.

I fråga om avståndet mellan de inre kanterna på de synliga ytorna i referensaxlarnas riktning skall det:

för fordon i kategorierna M1 och N1: inte finnas några särskilda krav,

för alla andra fordonskategorier: inte vara mindre än 600 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.10.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 500 mm (2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 500 mm och om de frivilliga lyktorna inte installeras). Om frivilliga lyktor installeras skall de placeras på en höjd som är förenlig med gällande krav i punkt 6.5.4.1, med lyktornas symmetri samt på ett vertikalt avstånd som är så stort som karosseriets form tillåter men inte mindre än 600 mm över de obligatoriska lyktorna.

6.10.4.3   I längdled: baktill på fordonet.

6.10.5   Geometrisk synlighet

6.10.5.1   Horisontell vinkel: 45° inåt och 80° utåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° i fråga om lyktor som sitter mindre än 750 mm över markytan. Den vertikala vinkeln över horisontalplanet får minskas till 5° om de frivilliga lyktorna inte sitter lägre än 2 100 mm över markytan.

6.10.5.2   För fordon i kategorierna M1 och N1 och som ett alternativ till punkt 6.10.5.1 efter tillverkarens eller dennes befullmäktigade ombuds gottfinnande och endast om en sidomarkeringslykta installeras på fordonet.

Horisontell vinkel: 45° utåt till 45° inåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om lyktorna sitter mindre än 750 mm över markytan.

För att anses som synlig skall lyktan ge en fri sikt över den synliga ytan av minst 12,5 cm2. Det område för lysande yta hos varje reflektor som inte avger ljus skall uteslutas.

6.10.6   Inställning

Bakåt.

6.10.7   Elektriska anslutningar

I enlighet med punkt 5.11.

6.10.8   Kontrollanordning

Obligatorisk kontrollampa. Den skall kombineras med de främre positionslyktornas.

6.10.9   Övriga krav

Inga.

6.11   BAKRE DIMLYKTA (Föreskrifter nr 38)

6.11.1   Förekomst

Anordningar i kategori F, F1 eller F2: Obligatorisk.

6.11.2   Antal

En eller två.

6.11.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.11.4   Placering

6.11.4.1   I sidled: om det endast finns en bakre dimlykta skall den sitta på motsatt sida om fordonets längsgående mittplan i förhållande till det trafiksystem som gäller i registreringslandet, medan referenscentrum också får vara beläget på fordonets längsgående mittplan.

6.11.4.2   I höjdled: inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 000 mm över markytan. För (terränggående) fordon i kategori N3G får den högsta höjden ökas till 1 200 mm.

6.11.4.3   I längdled: baktill på fordonet.

6.11.5   Geometrisk synlighet

Definieras av vinklarna α och β enligt punkt 2.13:

| α | = | 5° uppåt och 5° nedåt, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 25° till höger och till vänster. |

α

=

5° uppåt och 5° nedåt,

β

=

25° till höger och till vänster.

6.11.6   Inställning

Bakåt.

6.11.7   Elektriska anslutningar

Dessa skall vara sådana att:

6.11.7.1   Den (de) bakre dimlyktan(orna) kan inte tändas om inte helljuset, halvljuset eller de främre dimlyktorna är tända.

6.11.7.2   Den (de) bakre dimlyktan(orna) släckas oberoende av någon annan lykta.

Ettdera av följande gäller:

6.11.7.3.1   den (de) bakre dimlyktan(orna) kan fortsätta att lysa tills positionslyktorna släcks och den (de) bakre dimlyktan(orna) skall därefter förbli släckt(a) tills den (de) avsiktligt tänds på nytt,

6.11.7.3.2   en varningssignal, minst en ljudsignal, skall avges vid sidan av den obligatoriska kontrollanordningen (punkt 6.11.8) om tändningen avslås eller tändningsnyckeln uttas och förardörren öppnas, oavsett om lyktorna i (punkt 6.11.7.1) är tända eller släckta medan den bakre dimlyktans strömbrytare befinner sig i ”på”-läget.

6.11.7.4   Utöver vad som föreskrivs i punkterna 6.11.7.1, 6.11.7.3 och 6.11.7.5 får inte den (de) bakre dimlyktans(ornas) funktion påverkas när någon annan lykta tänds eller släcks.

6.11.7.5   Ett dragmotorfordons bakre dimlykta(or) får släckas automatiskt när en släpvagn är tillkopplad och släpvagnens bakre dimlykta(or) är aktiverad(e).

6.11.8   Kontrollanordning

Obligatorisk kontrollampa. En oberoende varningslampa med fast sken.

6.11.9   Övriga krav

I samtliga fall skall avståndet mellan den bakre dimlyktan och varje stopplykta vara större än 100 mm.

6.12   PARKERINGSLYKTA (Föreskrifter nr 77 eller 7)

6.12.1   Förekomst

Frivillig på motorfordon vars längd inte överstiger 6 m och vars bredd inte överstiger 2 m.

På alla andra fordon, förbjuden.

6.12.2   Antal

Enligt arrangemanget.

6.12.3   Arrangemang

Antingen två lyktor framtill och två lyktor baktill eller en lykta på varje sida.

6.12.4   Placering

6.12.4.1   I sidled: den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan skall inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

Om det dessutom finns två lyktor skall de sitta på fordonets båda sidor.

6.12.4.2   I höjdled:

För fordon i kategorierna M1 och N1: inga särskilda krav.

För alla andra fordonskategorier: över markytan, inte mindre än 350 mm men inte mer än 1 500 mm (2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 500 mm).

6.12.4.3   I längdled: inga särskilda krav.

6.12.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel: 45° utåt, framåt och bakåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får emellertid minskas till 5° om lyktans höjd är mindre än 750 mm.

6.12.6   Inställning

Sådan att lyktorna uppfyller synlighetskraven framåt och bakåt.

6.12.7   Elektriska anslutningar

Anslutningen skall göra det möjligt att parkeringslyktan(orna) på samma sida om fordonet tänds oberoende av några andra lyktor.

Parkeringslyktan(orna) och, i förekommande fall, främre och bakre positionslyktor enligt punkt 6.12.9 nedan skall kunna fungera även om den anordning som startar motorn befinner sig i ett läge som gör det omöjligt för motorn att arbeta. En anordning som automatiskt avaktiverar dessa lyktor som en funktion av tid är förbjuden.

6.12.8   Kontrollanordning

Frivillig kontrollampa. Om det finns en sådan får det inte vara möjligt att förväxla den med kontrollanordningen för de främre och bakre positionslyktorna.

6.12.9   Övriga krav

Funktionen hos denna lykta kan också åstadkommas genom att de främre och bakre positionslyktorna tänds samtidigt på samma sida av fordonet. I detta fall anses de lyktor som uppfyller kraven för främre eller bakre (sido-)positionslyktor uppfylla kraven för parkeringslyktor.

6.13   BREDDMARKERINGSLYKTA (Föreskrifter nr 7)

6.13.1   Förekomst

Anordningar i kategori R, R1 eller R2: Obligatorisk på fordon vars bredd överstiger 2,10 m. Frivillig på fordon vars bredd ligger mellan 1,80 och 2,10 m. På chassin med hytt är de bakre breddmarkeringslyktorna frivilliga.

6.13.2   Antal

Två synliga framifrån och två synliga bakifrån.

Frivilligt: ytterligare lyktor får monteras enligt följande:

| a) | två synliga framifrån, och |
| --- | --- |

a)

två synliga framifrån, och

| b) | två synliga bakifrån. |
| --- | --- |

b)

två synliga bakifrån.

6.13.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.13.4   Placering

6.13.4.1   I sidled:

Framtill och baktill: så nära fordonets yttersta kant som möjligt. Detta villkor anses uppfyllt när den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan inte ligger mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

6.13.4.2   I höjdled:

Framtill: Motorfordon – det horisontalplan som tangerar den övre kanten på anordningens synliga yta i referensaxelns riktning får inte vara lägre än det horisontalplan som tangerar den övre kanten på vindrutans genomskinliga del.

Släp- och påhängsvagnar – den högsta höjd som är förenlig med kraven på fordonets bredd, konstruktion och funktion och på symmetri för lyktorna.

Baktill: Den högsta höjd som är förenlig med kraven på fordonets bredd, konstruktion och funktion och på symmetri för lyktorna.

Både valfria och obligatoriska (beroende på vad som är tillämpligt) lyktor skall monteras så vitt skilda åt i höjdled som är genomförbart och överensstämma med fordonets konstruktions-/driftskrav och lyktornas symmetri.

6.13.4.3   I längdled, inga särskilda krav.

De tilläggslyktor som är synliga framifrån så som anges i punkt 6.13.4.2 så nära baksidan som är genomförbart. Avståndet mellan de tilläggslyktorna och fordonets baksida får inte överstiga 400 mm.

6.13.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel: 80° utåt.

Vertikal vinkel: 5° över och 20° under horisontalplanet.

6.13.6   Inställning

Sådan att lyktorna uppfyller synlighetskraven framåt och bakåt.

6.13.7   Elektriska anslutningar

I enlighet med punkt 5.11.

6.13.8   Kontrollanordning

Frivillig kontrollanordning. Om den finns skall dess funktion utföras av den kontrollanordning som krävs för främre och bakre positionslyktor.

6.13.9   Övriga krav

Förutsatt att alla andra krav uppfylls får de obligatoriska eller valfria lyktor som är synliga framifrån och de obligatoriska eller valfria lyktor som är synliga bakifrån på samma sida av fordonet kombineras i en anordning.

Två av de lyktor som är synliga bakifrån får grupperas, kombineras eller sammanbyggas inbördes i enlighet med punkt 5.7.

Placeringen av en breddmarkeringslykta i förhållande till motsvarande positionslykta skall vara sådan att avståndet mellan projektionerna på ett vertikalt tvärplan av de punkter som ligger närmast varandra på de båda ifrågavarande lyktornas synliga ytor i respektive referensaxlars riktning inte är mindre än 200 mm.

6.14   BAKRE REFLEKTOR, ICKE-TRIANGELFORMAD (Föreskrifter nr 3)

6.14.1   Förekomst

Obligatorisk på motorfordon.

Frivillig på släpvagnar, förutsatt att de är grupperade tillsammans med andra bakre ljussignalanordningar.

6.14.2   Antal

Två, vars prestanda skall uppfylla kraven för reflektorer av klass IA eller IB i föreskrifter nr 3. Ytterligare reflekterande anordningar och material (inkl. två reflektorer som inte uppfyller punkt 6.14.4 nedan) tillåts, förutsatt att de inte försämrar de obligatoriska belysnings- och ljussignalanordningarnas prestanda.

6.14.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.14.4   Placering

6.14.4.1   I sidled: den punkt på den lysande ytan som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

I fråga om avståndet mellan de inre kanterna på de synliga ytorna i referensaxlarnas riktning skall det:

för fordon i kategorierna M1 och N1: inte finnas några särskilda krav,

för alla andra fordonskategorier: inte vara mindre än 600 mm.

Detta avstånd får minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.14.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 250 mm, inte mer än 900 mm (1 500 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 900 mm).

6.14.4.3   I längdled: baktill på fordonet.

6.14.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel: 30° inåt och utåt.

Vertikal vinkel: 10° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om en reflektor sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.14.6   Inställning

Bakåt.

6.14.7   Övriga krav

Reflektorns lysande yta får ha delar gemensamma med den synliga ytan i varje annan baklykta.

6.15   BAKRE REFLEKTOR, TRIANGELFORMAD (Föreskrifter nr 3)

6.15.1   Förekomst

Obligatorisk på släpvagnar.

Förbjuden på motorfordon.

6.15.2   Antal

Två, vars prestanda skall uppfylla kraven för reflektorer av klass IIIA eller IIIB i föreskrifter nr 3. Ytterligare reflekterande anordningar och material (inkl. två reflektorer som inte uppfyller punkt 6.15.4 nedan) tillåts, förutsatt att de inte försämrar de obligatoriska belysnings- och ljussignalanordningarnas prestanda.

6.15.3   Arrangemang

Triangelns spets skall vara riktad uppåt.

6.15.4   Placering

6.15.4.1   I sidled: den punkt på den lysande ytan som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

Reflektorernas inre kanter får inte ligga mindre än 600 mm från varandra. Detta avstånd får minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.15.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 250 mm men inte mer än 900 mm (1 500 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 900 mm).

6.15.4.3   I längdled: baktill på fordonet.

6.15.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel: 30° inåt och utåt.

Vertikal vinkel: 15° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om en reflektor sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.15.6   Inställning

Bakåt.

6.15.7   Övriga krav

Reflektorns lysande yta får ha delar gemensamma med den synliga ytan i varje annan baklykta.

6.16   FRÄMRE REFLEKTOR, ICKE-TRIANGELFORMAD (Föreskrifter nr 3)

6.16.1   Förekomst

Obligatorisk på släpvagnar.

Obligatorisk på motorfordon där alla framåtriktade lyktor har nedfällbara reflektorer.

Valfri på andra motorfordon.

6.16.2   Antal

Två, vars prestanda skall uppfylla kraven för reflektorer av klass IA eller IB i föreskrifter nr 3. Ytterligare reflekterande anordningar och material (inkl. två reflektorer som inte uppfyller punkt 6.16.4 nedan) tillåts, förutsatt att de inte försämrar de obligatoriska belysnings- och ljussignalanordningarnas prestanda.

6.16.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.16.4   Placering

6.16.4.1   I sidled: den punkt på den lysande ytan som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan får inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

I fråga om en släpvagn får den punkt på den lysande ytan som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan inte ligga mer än 150 mm från fordonets yttersta kant.

I fråga om avståndet mellan de inre kanterna på de två synliga ytorna i referensaxlarnas riktning skall det:

för fordon i kategorierna M1 och N1: inte finnas några särskilda krav,

för alla andra fordonskategorier: inte vara mindre än 600 mm. Detta avstånd får minskas till 400 mm när fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.16.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 250 mm men inte mer än 900 mm (1 500 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 900 mm).

6.16.4.3   I längdled: framtill på fordonet.

6.16.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel, 30° inåt och utåt. I fråga om släpvagnar får vinkeln inåt minskas till 10°. Om denna vinkel på grund av släpvagnarnas konstruktion inte kan erhållas med hjälp av de obligatoriska reflektorerna skall ytterligare (kompletterande) reflektorer monteras som tillsammans med de obligatoriska reflektorerna utan breddbegränsning (punkt 6.16.4.1) skall ge den erforderliga synlighetsvinkeln.

Vertikal vinkel: 10° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om en reflektor sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.16.6   Inställning

Framåt.

6.16.7   Övriga krav

Reflektorns lysande yta får ha delar gemensamma med den synliga ytan i varje annan framlykta.

6.17   SIDOREFLEKTOR, ICKE-TRIANGELFORMAD (Föreskrifter nr 3)

6.17.1   Förekomst

Obligatorisk: På alla motorfordon vars längd överstiger 6 m.

På alla släpvagnar.

Valfri: På de motorfordon vars längd inte överstiger 6 m.

6.17.2   Antal

Sådant att kraven för placering i längdled uppfylls. Dessa anordningars prestanda skall uppfylla kraven för reflektorer i klass IA eller IB i föreskrifter nr 3. Ytterligare reflekterande anordningar och material (inkl. två reflektorer som inte uppfyller punkt 6.17.4 nedan) tillåts, förutsatt att de inte försämrar de obligatoriska belysnings- och ljussignalanordningarnas prestanda.

6.17.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.17.4   Placering

6.17.4.1   I sidled: inga särskilda krav.

6.17.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 250 mm men inte mer än 900 mm (1 500 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 900 mm).

6.17.4.3   I längdled: Minst en sidoreflektor skall vara monterad på fordonets mittersta tredjedel och sidoreflektorn längst fram skall inte sitta längre bort än 3 m från framsidan; i fråga om släpvagnar skall dragstångens längd beaktas vid mätningen av detta avstånd.

Avståndet mellan två intill varandra placerade sidoreflektorer skall inte överstiga 3 m. Detta gäller emellertid inte fordon i kategorierna M1 och N1.

Om fordonets konstruktion gör det omöjligt att uppfylla ett sådant krav får detta avstånd ökas till 4 m. Avståndet mellan den bakersta sidoreflektorn och fordonets baksida får inte överstiga 1 m. För motorfordon vars längd inte överstiger 6 m är det emellertid tillräckligt att ha en sidoreflektor monterad inom den första tredjedelen och/eller en inom den sista tredjedelen av fordonets längd.

6.17.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel: 45° framåt och bakåt.

Vertikal vinkel: 10° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om en reflektor sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.17.6   Inställning

I sidled.

6.17.7   Övriga krav

Reflektorns lysande yta får ha delar gemensamma med den synliga ytan i varje annan sidolykta.

6.18   SIDOMARKERINGSLYKTOR (Föreskrifter nr 91)

6.18.1   Förekomst

Obligatorisk: På alla fordon vars längd överstiger 6 m, utom för chassin med hytt; i fråga om släpvagnar skall längden beräknas inkl. dragstången. Sidomarkeringslykta av typ SM1 skall användas på fordon av alla kategorier; sidomarkeringslyktor av typ SM2 får emellertid användas på fordon i kategori M1.

På fordon i kategorierna M1 och N1 med en längd som är mindre än 6 m skall dessutom sidomarkeringslyktor användas, om de kompletterar de sänkta kraven på geometrisk synlighet för de främre positionslyktor som överensstämmer med punkt 6.9.5.2 och de bakre positionslyktor som överensstämmer med punkt 6.10.5.2.

Valfri:

På alla andra fordon.

Sidomarkeringslyktor av typerna SM1 eller SM2 får användas.

6.18.2   Lägsta antal per sida

Sådant att reglerna för längsgående placering uppfylls.

6.18.3   Arrangemang

Inga särskilda anvisningar.

6.18.4   Placering

6.18.4.1   I sidled: inga särskilda anvisningar.

6.18.4.2   I höjdled: över markytan, inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm (2 100 mm om karosseriets form gör det omöjligt att hålla sig inom 1 500 mm).

6.18.4.3   I längdled: minst en sidomarkeringslykta skall vara monterad på fordonets mittersta tredjedel och sidomarkeringslyktan längst fram skall inte sitta längre bort än 3 m från framsidan; i fråga om släpvagnar skall dragstångens längd beaktas vid mätningen av detta avstånd. Avståndet mellan två intill varandra placerade sidomarkeringslyktor får inte överstiga 3 m. Om fordonets konstruktion gör det omöjligt att uppfylla ett sådant krav får detta avstånd ökas till 4 m.

Avståndet mellan den bakersta sidomarkeringslyktan och fordonets baksida får inte överstiga 1 m.

För motorfordon vars längd inte överstiger 6 m och för chassin med hytt är det emellertid tillräckligt att ha en sidomarkeringslykta monterad inom den första tredjedelen och/eller en inom den sista tredjedelen av fordonets längd.

6.18.5   Geometrisk synlighet

Horisontell vinkel: 45° framåt och bakåt; för fordon på vilka installering av sidomarkeringslyktor är frivillig kan emellertid detta värde minskas till 30°.

Om fordonet är utrustat med sidomarkeringslyktor som används för att komplettera den minskade geometriska synligheten hos de främre och bakre lyktor för körriktningsvisare som överensstämmer med punkt 6.5.5.2 och/eller de positionslyktor som överensstämmer med punkterna 6.9.5.2 och 6.10.5.2 är vinklarna 45° mot fordonets fram- och baksidor och 30° mot fordonets mitt (se figur i punkt 6.5.5.2 ovan).

Vertikal vinkel: 10° över och under horisontalplanet. Den vertikala vinkeln under horisontalplanet får minskas till 5° om en sidomarkeringslykta sitter mindre än 750 mm över markytan.

6.18.6   Inställning

I sidled.

6.18.7   Elektriska anslutningar

På fordon i kategorierna M1 och N1 och med en längd mindre än 6 m får sidomarkeringslyktor med orangegult ljus kopplas för blinkning, förutsatt att detta blinkande ligger i fas med och i samma frekvens som lyktorna för körriktningsvisare på samma sida av fordonet.

För alla andra fordonskategorier: inga särskilda anvisningar.

6.18.8   Kontrollanordning

Valfri kontrollanordning. Om den finns skall dess funktion utföras av den kontrollanordning som krävs för de främre och bakre positionslyktorna.

6.18.9   Övriga krav

När den bakersta sidomarkeringslyktan är kombinerad med den bakre positionslyktan, inbördes sammanbyggd med den bakre dimlyktan eller med stopplyktan, får sidomarkeringslyktans fotometriska egenskaper ändras medan den bakre dimlyktan eller stopplyktan lyser.

Bakre sidomarkeringslyktor skall avge orangegult ljus om de blinkar tillsammans med den bakre lyktan för körriktningsvisare.

6.19   VARSELLYKTA (Föreskrifter nr 87)
   (13)

6.19.1   Förekomst

Obligatorisk på motorfordon. Förbjuden på släpvagnar.

6.19.2   Antal

Två.

6.19.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.19.4   Placering

6.19.4.1   I sidled: den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan skall inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

Avståndet mellan de inre kanterna på de synliga ytorna i referensaxlarnas riktning får inte vara mindre än 600 mm.

Detta avstånd får minskas till 400 mm om fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

6.19.4.2   I höjdled: över markytan inte mindre än 250 mm men inte mer än 1 500 mm.

6.19.4.3   I längdled: framtill på fordonet. Detta krav skall anses uppfyllt om det avgivna ljuset inte orsakar föraren obehag vare sig direkt eller indirekt genom backspeglarna och/eller genom andra reflekterande ytor på fordonet.

6.19.5   Geometrisk synlighet

Horisontellt: utåt 20° och inåt 20°.

Vertikalt: uppåt 10° och nedåt 10°.

6.19.6   Inställning

Framåt.

6.19.7   Elektriska anslutningar

Varsellyktorna skall tändas automatiskt när den anordning som startar och/eller stoppar motorn är i ett läge som gör det möjligt för motorn att arbeta.

Varsellyktan skall släckas automatiskt när de främre dimlyktorna eller strålkastarna tänds utom när de senare används för att med korta mellanrum avge upprepade ljusvarningssignaler (14).

De lyktor som avses i punkt 5.11 tänds dessutom inte när varsellyktorna tänds.

6.19.8   Kontrollanordning

Frivillig kontrollampa.

6.19.9   Övriga bestämmelser

Inga.

6.20   KURVTAGNINGSLYKTA (Föreskrifter nr 119)

6.20.1   Förekomst

Frivillig på motorfordon.

6.20.2   Antal

Två.

6.20.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.20.4   Placering

6.20.4.1   I sidled: den punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning som ligger längst bort från fordonets längsgående mittplan skall inte ligga mer än 400 mm från fordonets yttersta kant.

6.20.4.2   I längdled: inte längre bort från framsidan än 1 000 mm.

6.20.4.3   I höjdled:

minst: Inte mindre än 250 mm över markytan,

högst: Inte mer än 900 mm över markytan.

Ingen punkt på den synliga ytan i referensaxelns riktning får emellertid ligga högre än den högsta punkten på halvljusstrålkastarens synliga yta i referensaxelns riktning.

6.20.5   Geometrisk synlighet

Definieras med vinklarna α och β enligt punkt 2.13:

| α | = | 10° uppåt och nedåt, |
| --- | --- | --- |
| β | = | 30° till 60° utåt. |

α

=

10° uppåt och nedåt,

β

=

30° till 60° utåt.

6.20.6   Inställning

Sådan att lyktorna uppfyller kraven för geometrisk synlighet.

6.20.7   Elektriska anslutningar

Kurvtagningslyktorna skall vara så anslutna att de inte kan aktiveras om hel- eller halvljusstrålkastarna inte tänds samtidigt.

6.20.7.1   Kurvtagningslyktan på en sida av fordonet kan endast tändas automatiskt när lyktan för körriktningsvisare på samma sida av fordonet tänds och/eller när styrutslaget ändras från läget för rakt fram till samma sida av fordonet.

Kurvtagningslyktan skall släckas automatiskt när lyktan för körriktningsvisare släcks och/eller när styrutslaget återgått till läget för rakt fram.

6.20.7.2   När backlyktan tänds kan båda kurvtagningslyktorna tändas samtidigt, oberoende av rattens eller körriktningsvisarreglagets läge. I detta fall skall kurvtagningslyktorna släckas när backlyktan släcks.

6.20.8   Kontrollanordning

Ingen.

6.20.9   Övriga krav

Kurvtagningslyktorna får inte aktiveras vid fordonshastigheter över 40 km/h.

6.21   REFLEXMÄRKNINGAR (Föreskrifter nr 104)

6.21.1   Förekomst

6.21.1.1   Förbjuden: på fordon i kategorierna M1 och O1.

Obligatorisk:

6.21.1.2.1   baktill:

fullständig konturmärkning på fordon av följande kategorier som överstiger 2 100 mm i bredd:

| a) | N2 med en största vikt som överstiger 7,5 ton och N3 (med undantag av chassin med hytt, ofullständiga fordon och dragfordon för påhängsvagnar) |
| --- | --- |

a)

N2 med en största vikt som överstiger 7,5 ton och N3 (med undantag av chassin med hytt, ofullständiga fordon och dragfordon för påhängsvagnar)

| b) | O3 och O4 |
| --- | --- |

b)

O3 och O4

i sidled:

6.21.1.2.2.1   partiell konturmärkning på fordon vars längd överstiger 6 000 mm (inkl. dragstången för släpvagnar) i följande kategorier:

| a) | N2 med en största vikt som överstiger 7,5 ton och N3 (med undantag av chassin med hytt, ofullständiga fordon och dragfordon för påhängsvagnar) |
| --- | --- |

a)

N2 med en största vikt som överstiger 7,5 ton och N3 (med undantag av chassin med hytt, ofullständiga fordon och dragfordon för påhängsvagnar)

| b) | O3 och O4 |
| --- | --- |

b)

O3 och O4

6.21.1.2.3   Där form, konstruktion, utformning eller användningskrav gör det omöjligt att installera den obligatoriska konturmärkningen får emellertid en linjemärkning installeras.

Valfri:

6.21.1.3.1   på alla andra fordonskategorier som inte anges på annat sätt i punkterna 6.21.1.1 och 6.21.1.2 ovan, inkl. hytten i dragfordonsenheter för påhängsvagnar och hytten i chassin med hytt,

6.21.1.3.2   partiell eller fullständig konturmärkning får tillämpas i stället för obligatoriska linjemärkningar och fullständig konturmärkning får tillämpas i stället för obligatorisk partiell konturmärkning.

6.21.2   Antal

Enligt förekomst.

6.21.3   Arrangemang

Reflexmärkningarna skall vara så nära horisontal- och vertikalplanen som är praktiskt genomförbart och överensstämma med fordonets form, konstruktion, utformning och användningskrav.

6.21.4   Placering

I sidled

6.21.4.1.1   Reflexmärkningen skall vara så nära fordonets kant som är praktiskt genomförbart.

6.21.4.1.2   Den sammanlagda vågräta längden hos reflexmärkningarnas delar, som de monterats på fordonet, skall motsvara minst 80 % av fordonets totala bredd, bortsett från enskilda delars eventuella överskjutning.

6.21.4.1.3   Om tillverkaren emellertid till den myndighets tillfredsställelse som ansvarar för typgodkännandet kan bevisa att det är omöjligt att uppnå det värde som avses i punkt 6.21.4.1.2 ovan får den sammanlagda längden minskas till 60 % vilket skall anges i meddelandedokumentet och i provningsrapporten (15).

I längdled

Reflexmärkningen skall sitta så nära fordonets ändar som är praktiskt genomförbart och sträcka sig fram inom 600 mm från varje ände på fordonet (eller förarhytten i fråga om dragfordonsenheter för påhängsvagnar).

6.21.4.2.1.1   för motorfordon, varje ände på fordonet eller i fråga om dragfordon för påhängsvagnar varje ände på förarhytten,

6.21.4.2.1.2   för släpvagnar, varje ände på fordonet (bortsett från dragstången).

Den sammanlagda horisontella längden hos reflexmärkningarnas delar, som de monterats på fordonet, skall bortsett från enskilda delars eventuella överskjutning motsvara minst 80 % av:

6.21.4.2.2.1   för motorfordon, fordonets längd bortsett från förarhytten eller för dragfordon för påhängsvagnar, förarhyttens, om den monterats, längd,

6.21.4.2.2.2   för släpvagnar, fordonets längd (bortsett från dragstången).

6.21.4.2.3   Om tillverkaren emellertid till den myndighets tillfredsställelse som ansvarar för typgodkännandet kan visa att det är omöjligt att uppnå det värde som avses i punkt 6.21.4.2.2 ovan får den sammanlagda längden minskas till 60 % vilket skall anges i meddelandedokumentet och i provningsrapporten (15).

I höjdled

6.21.4.3.1   Linjemärkningarnas och konturmärkningarnas lägre del(ar):

Så lågt som är praktiskt genomförbart inom följande område:

| Lägsta: | inte mindre än 250 mm över markytan. |
| --- | --- |
| Högsta: | inte mer än 1 500 mm över markytan. |

Lägsta:

inte mindre än 250 mm över markytan.

Högsta:

inte mer än 1 500 mm över markytan.

En högsta monteringshöjd av 2 100 mm kan emellertid godtas där tekniska förhållanden hindrar överensstämmelse med det högsta värdet 1 500 mm eller om så krävs för att uppfylla kraven i punkterna 6.21.4.1.2, 6.21.4.1.3, 6.21.4.2.2 och 6.21.4.2.3 eller för horisontell placering av linjemärkningen eller konturmärkningens lägre del(ar).

6.21.4.3.2   Konturmärkningens övre del(ar):

Så högt som är praktiskt genomförbart men inom 400 mm av fordonets översta del.

6.21.5   Synlighet

Reflexmärkningen skall anses som synlig om minst 80 % av märkningens lysande yta är synlig när den betraktas av en observatör som befinner sig vid någon punkt inom de observationsplan som definieras nedan:

för bakre reflexmärkningar (se bilaga 11, figur 1), det observationsplan som är vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan, beläget 25 m från fordonets yttersta kant och begränsat av:

6.21.5.1.1   i höjdled, två horisontella plan 1 m respektive 3,0 m över markytan,

6.21.5.1.2   i sidled, två vertikala plan som bildar en vinkel av 15° utåt från fordonets längsgående mittplan och som passerar genom skärningspunkten för de vertikala plan som är parallella med det längsgående mittplan på fordonet som avgränsar fordonets totala bredd och det plan som är vinkelrät mot den längsgående axel på fordonet som avgränsar fordonets ände.

För sidoreflexmärkningar (se bilaga 11, figur 2), det observationsplan som är vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan, beläget 25 m från fordonets yttersta kant och begränsat av:

6.21.5.2.1   i höjdled, två horisontella plan 1 m respektive 3,0 m över markytan,

6.21.5.2.2   i sidled, två vertikala plan som bildar en vinkel av 15° utåt från ett plan som är vinkelrät mot fordonets längsgående axel och som passerar genom skärningspunkten för de vertikala plan som är parallella med den längsgående axel på fordonet som avgränsar fordonets totala längd och fordonets yttersta kant.

6.21.6   Inställning

6.21.6.1   I sidled:

Så nära parallellt med fordonets längsgående mittplan som är praktiskt genomförbart och som överensstämmer med fordonets form, konstruktion, utformning och användningskrav.

6.21.6.2   Bakåt:

Så nära parallellt med fordonets tvärplan som är praktiskt genomförbart och som överensstämmer med fordonets form, konstruktion, utformning och användningskrav.

6.21.7   Övriga krav

6.21.7.1   Reflexmärkningar skall ses som sammanhängande om avståndet mellan närliggande delar är så litet som möjligt och inte överstiger 50 % av den kortaste närliggande delens längd.

6.21.7.2   I fråga om en partiell konturmärkning skall varje övre hörn uppritas med två linjer som bildar en vinkel av 90° mot varandra och där var och en är minst 250 mm lång.

6.21.7.3   Avståndet mellan den reflexmärkning som monterats baktill på ett fordon och varje obligatorisk stopplykta bör vara större än 200 mm.

6.21.7.4   Där bakre märkningsskyltar som överensstämmer med ändringsserie 01 till föreskrifter nr 70 installeras får dessa efter tillverkarens gottfinnande för beräkningen av reflexmärkningens längd och dess närhet till fordonets sida anses som en del av reflexmärkningen bakåt.

6.21.7.5   De ställen på fordonet som är avsedda för reflexmärkningar skall medge installering av märkningar med en bredd av minst 60 mm.

6.22   JUSTERBART FRAMLJUSSYSTEM (AFS) (Föreskrifter nr 123)

Om inte annat anges nedan gäller kraven för helljusstrålkastare (punkt 6.1) och halvljusstrålkastare (punkt 6.2) i dessa föreskrifter den berörda delen i det justerbara framljussystemet.

6.22.1   Förekomst

Valfri på motorfordon. Förbjuden på släpvagnar.

6.22.2   Antal

Ett

6.22.3   Arrangemang

Inga särskilda krav.

6.22.4   Placering

Det justerbara framljussystemet skall före nedanstående provningsförfaranden försättas i neutraltillstånd.

I sid- och höjdled:

för en given belysningsfunktion eller ett givet belysningsläge skall de krav som anges i punkterna 6.22.4.1.1–6.22.4.1.4 nedan uppfyllas av de belysningsenheter som enligt sökandes beskrivning samtidigt tillförs ström för denna belysningsfunktion eller detta funktionsläge.

Alla mått utgår från den närmaste kant på den (de) synliga yta(or) som observeras i belysningsenhetens(ernas) referensaxelriktning.

6.22.4.1.1   Två symmetriskt anbringade belysningsenheter skall placeras i en höjd som överensstämmer med kraven i de berörda punkterna 6.1.4 och 6.2.4, varvid ”Två symmetriskt anbringade belysningsenheter” skall förstås som två belysningsenheter, en på varje sida av fordonet, som placerats så att deras synliga ytors (geometriska) tyngdpunkter ligger på samma höjd och befinner sig var och en på samma avstånd från fordonets längsgående mittplan med en tolerans av 50 mm, medan deras ljusavgivande ytor, lysande ytor och ljusmängder däremot får vara olika.

6.22.4.1.2   Ytterligare belysningsenheter på varje sida av fordonet skall, i förekommande fall, placeras på ett avstånd som i förhållande till närmaste belysningsenhet inte överstiger 140 mm (16) i horisontell riktning (E i figuren) och 400 mm i vertikal riktning över eller under (D i figuren).

6.22.4.1.3   Ingen av de ytterligare belysningsenheter som beskrivs i punkt 6.22.4.1.2 ovan får placeras lägre än 250 mm (F i figuren) eller högre över markytan än vad som anges i punkt 6.2.4.2 i dessa föreskrifter (G i figuren).

6.22.4.1.4   Dessutom i sidled:

för varje belysningstillstånd för halvljuset:

får den yttre kanten på den synliga ytan av minst en belysningsenhet på varje sida av fordonet inte befinna sig mer än 400 mm från fordonets yttersta ytterkant (A i figuren), och

får de lysande ytornas inre kanter i referensaxlarnas riktning inte ligga mer än 600 mm från varandra. Detta gäller emellertid inte fordon i kategorierna M1 och N1 medan för alla andra kategorier av motorfordon detta avstånd får minskas till 400 mm om fordonets totala bredd är mindre än 1 300 mm.

Image

| Belysningsenheter som samtidigt tillförs ström för ett givet belysningstillstånd: |
| --- |
| Nr 3 och 9: | (två symmetriskt anbringade belysningsenheter) |
| Nr 1 och 11: | (två symmetriskt anbringade belysningsenheter) |
| Nr 4 och 8: | (två ytterligare belysningsenheter) |
| Belysningsenheter som inte tillförs ström för ovannämnda belysningstillstånd: |
| Nr 2 och 10: | (två symmetriskt anbringade belysningsenheter) |
| Nr 5: | (ytterligare belysningsenhet) |
| Nr 6 och 7: | (två symmetriskt anbringade belysningsenheter) |

Image

Nr 3 och 9:

(två symmetriskt anbringade belysningsenheter)

Nr 1 och 11:

(två symmetriskt anbringade belysningsenheter)

Nr 4 och 8:

(två ytterligare belysningsenheter)

Image

Nr 2 och 10:

(två symmetriskt anbringade belysningsenheter)

Nr 5:

(ytterligare belysningsenhet)

Nr 6 och 7:

(två symmetriskt anbringade belysningsenheter)

| horisontella mått i mm: |
| --- |
| A ≤ 400 | |
| B ≥ 600, eller ≥ 400 | om fordonets totala bredd < 1 300 mm, vilket emellertid inte är något krav för fordon i kategorierna M1 och N1 |
| C ≤ 200 | |
| E ≤ 140 | |
| vertikala mått i mm: |
| D ≤ 400 | |
| F ≥ 250 | |
| G ≤ 1 200 | |

horisontella mått i mm:

A ≤ 400

B ≥ 600, eller ≥ 400

om fordonets totala bredd < 1 300 mm, vilket emellertid inte är något krav för fordon i kategorierna M1 och N1

C ≤ 200

E ≤ 140

vertikala mått i mm:

D ≤ 400

F ≥ 250

G ≤ 1 200

6.22.4.2   I längdled:

alla belysningsenheter på ett justerbart framljussystem skall monteras på framsidan. Detta krav anses uppfyllt om det ljus som avges inte direkt eller indirekt förorsakar föraren obehag genom backspeglarna och/eller andra reflekterande ytor på fordonet.

6.22.5   Geometrisk synlighet

På varje sida av fordonet, för alla tillhandahållna belysningsfunktioner och belysningstillstånd:

skall de vinklar för geometrisk synlighet som enligt punkterna 6.1.5 och 6.2.5 i dessa föreskrifter föreskrivs för respektive belysningsfunktioner uppfyllas av minst en av de belysningsenheter som förses med ström samtidigt för att genomföra nämnda funktion och tillstånd enligt den sökandes beskrivning. Enskilda belysningsenheter får användas för att uppfylla kraven för olika vinklar.

6.22.6   Riktning

Framåt.

Det justerbara framljussystemet skall före nedanstående provningsförfaranden inställas i neutraltillstånd medan det grundläggande halvljuset avges.

Vertikal inriktning

6.22.6.1.1   Den ursprungliga nedåtriktade lutning av det grundläggande halvljusets ljus-/mörkergräns som skall inställas i fordonets olastade skick med en person i förarsätet skall av tillverkaren med en noggrannhet av 0,1 % på varje fordon anges på ett tydligt läsbart och outplånligt sätt med den symbol som visas i bilaga 7 antingen intill framljussystemet eller intill tillverkarskylten.

Om olika ursprungliga nedåtriktade lutningar av tillverkaren anges för de olika belysningsenheter som avsätter eller bidrar till det grundläggande halvljusets ljus-/mörkergräns skall dessa värden hos den nedåtriktade lutningen av tillverkaren med en noggrannhet av 0,1 % på varje fordon anges på ett tydligt läsbart och outplånligt sätt antingen intill de berörda belysningsenheterna eller intill tillverkarskylten samt på ett sådant sätt att samtliga berörda belysningsenheter otvetydigt kan identifieras.

Den nedåtriktade lutningen på den horisontella delen av det grundläggande halvljusets ljus-/mörkergräns skall under alla fordonets statiska belastningsförhållanden enligt bilaga 5 till dessa föreskrifter hållas inom de gränsvärden som anges i punkt 6.2.6.1.2 i dessa föreskrifter och grundinriktningen skall ligga inom angivna gränsvärden.

6.22.6.1.2.1   Om halvljuset avges genom flera ljusstrålar från olika belysningsenheter tillämpas bestämmelserna i punkt 6.22.6.1.2 ovan på varje nämnd ljusstråles ljus-/mörkergräns (i förekommande fall) som utformats för att falla in i vinkelområdet så som anges i punkt 9.4 i det meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till föreskrifter nr 123.

Helljusstrålkastarens nivåregleringsanordning

6.22.6.2.1   Om en nivåregleringsanordning för helljusstrålkastare krävs för att uppfylla kraven i punkt 6.22.6.1.2 skall anordningen vara automatisk.

6.22.6.2.2   Vid ett fel i denna anordning får halvljuset inte inta ett läge där lutningen är mindre än vad den var när felet på anordningen uppstod.

6.22.6.3   Horisontell inriktning

För varje belysningsenhet skall ljus-/mörkergränsens kurvknä, i förekommande fall, när det avtecknar sig på skärmen sammanfalla med den vertikala linjen genom denna belysningsenhets referensaxel. En tolerans av 0,5 grader i förhållande till den sida som är körriktningens sida skall tillåtas. Övriga belysningsenheter skall enligt tillverkarens anvisning justeras enligt definitionen i bilaga 10 till föreskrifter nr 123.

6.22.6.4   Mätningsförfarande

Efter justering av den ursprungliga inställningen av ljusstrålens riktning skall halvljusets vertikala lutning eller, när så är tillämpligt, de vertikala lutningarna hos alla de olika belysningsenheter som enligt punkt 6.22.6.1.2.1 ovan avsätter eller bidrar till det grundläggande halvljusets ljus-/mörkergräns, kontrolleras i enlighet med anvisningarna i punkterna 6.2.6.3.1 och 6.2.6.3.2 i dessa föreskrifter för fordonets samtliga belastningsförhållanden.

6.22.7   Elektriska anslutningar

6.22.7.1   Helljusbelysning (om den avges av det justerbara framljussystemet)

| a) | Belysningsenheterna för helljus får aktiveras antingen samtidigt eller parvis. För omkoppling från halvljus till helljus skall minst ett par belysningsenheter för helljus aktiveras. För omkoppling från helljus till halvljus skall alla belysningsenheter för helljus avaktiveras samtidigt. |
| --- | --- |

a)

Belysningsenheterna för helljus får aktiveras antingen samtidigt eller parvis. För omkoppling från halvljus till helljus skall minst ett par belysningsenheter för helljus aktiveras. För omkoppling från helljus till halvljus skall alla belysningsenheter för helljus avaktiveras samtidigt.

| b) | Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen. |
| --- | --- |

b)

Halvljusen får förbli tända samtidigt som helljusen.

| c) | Om fyra nedfällbara belysningsenheter är monterade skall deras uppfällda läge förhindra samtidig funktion hos eventuella ytterligare strålkastare som monterats, om dessa är avsedda att avge ljussignaler som består av upprepat ljus med korta mellanrum (se punkt 5.12) vid dagsljus. |
| --- | --- |

c)

Om fyra nedfällbara belysningsenheter är monterade skall deras uppfällda läge förhindra samtidig funktion hos eventuella ytterligare strålkastare som monterats, om dessa är avsedda att avge ljussignaler som består av upprepat ljus med korta mellanrum (se punkt 5.12) vid dagsljus.

6.22.7.2   Halvljusbelysning

| a) | Med manöverdonet för omkoppling till halvljus skall alla helljusstrålkastare släckas eller alla det justerbara framljussystemets belysningsenheter för helljus avaktiveras samtidigt. |
| --- | --- |

a)

Med manöverdonet för omkoppling till halvljus skall alla helljusstrålkastare släckas eller alla det justerbara framljussystemets belysningsenheter för helljus avaktiveras samtidigt.

| b) | Halvljuset får förbli tänt samtidigt som helljusen. |
| --- | --- |

b)

Halvljuset får förbli tänt samtidigt som helljusen.

| c) | Om belysningsenheterna för halvljus är utrustade med gasurladdningsljuskällor skall gasurladdningsljuskällorna förbli tända medan helljuset används. |
| --- | --- |

c)

Om belysningsenheterna för halvljus är utrustade med gasurladdningsljuskällor skall gasurladdningsljuskällorna förbli tända medan helljuset används.

6.22.7.3   Tändning och släckning av halvljuset får vara automatisk men skall emellertid underkastas kraven för ”elektrisk anslutning” i punkt 5.12 i dessa föreskrifter.

Automatisk drift av det justerbara framljussystemet

De förändringar mellan och inom de föreskrivna klasserna och deras lägen för det justerbara framljussystemets belysningsfunktioner som anges nedan skall utföras automatiskt och så att inget obehag förorsakas vare sig förare eller övriga trafikanter.

Följande villkor gäller för aktiveringen av halvljusets och, om så är tillämpligt, helljusets klasser och deras lägen.

6.22.7.4.1   Halvljusets läge(n) i klass C skall aktiveras om inget annat halvljusklassläge aktiveras.

6.22.7.4.2   Halvljusets läge(n) i klass V får inte användas om inte ett eller flera av följande villkor automatiskt detekteras (signal V gäller):

| a) | vägar i tätortsområden och fordonets hastighet inte överskrider 60 km/h, |
| --- | --- |

a)

vägar i tätortsområden och fordonets hastighet inte överskrider 60 km/h,

| b) | vägar som utrustats med fast vägbelysning och fordonets hastighet inte överskrider 60 km/h, |
| --- | --- |

b)

vägar som utrustats med fast vägbelysning och fordonets hastighet inte överskrider 60 km/h,

| c) | en vägbeläggningsljusstyrka av 1 cd/m2 och/eller en horisontell vägbelysning av 10 lx fortlöpande överstigs, och |
| --- | --- |

c)

en vägbeläggningsljusstyrka av 1 cd/m2 och/eller en horisontell vägbelysning av 10 lx fortlöpande överstigs, och

| d) | fordonets hastighet inte överskrider 50 km/h. |
| --- | --- |

d)

fordonets hastighet inte överskrider 50 km/h.

6.22.7.4.3   Halvljusets läge(n) i klass E får inte användas om fordonets hastighet inte överstiger 70 km/h och ett eller flera av följande villkor automatiskt detekteras.

| a) | Vägegenskaperna motsvarar motorvägsförhållanden (17) och/eller fordonets hastighet överskrider 110 km/h (signal E gäller). |
| --- | --- |

a)

Vägegenskaperna motsvarar motorvägsförhållanden (17) och/eller fordonets hastighet överskrider 110 km/h (signal E gäller).

| b) | I fråga om det halvljusläge i klass E som enligt systemets godkännandedokument/meddelandeformulär endast uppfyller ”uppsättningar av uppgifter” i tabell 6 i bilaga 3 till föreskrifter nr 123.
  Uppsättningar av uppgifter E1: fordonets hastighet överstiger 100 km/h (signal E1 gäller),
  Uppsättningar av uppgifter E2: fordonets hastighet överstiger 90 km/h (signal E2 gäller),
  Uppsättningar av uppgifter E3: fordonets hastighet överstiger 80 km/h (signal E3 gäller). |
| --- | --- |

b)

I fråga om det halvljusläge i klass E som enligt systemets godkännandedokument/meddelandeformulär endast uppfyller ”uppsättningar av uppgifter” i tabell 6 i bilaga 3 till föreskrifter nr 123.

Uppsättningar av uppgifter E1: fordonets hastighet överstiger 100 km/h (signal E1 gäller),

Uppsättningar av uppgifter E2: fordonets hastighet överstiger 90 km/h (signal E2 gäller),

Uppsättningar av uppgifter E3: fordonets hastighet överstiger 80 km/h (signal E3 gäller).

6.22.7.4.4   Halvljusets läge(n) i klass W får inte användas om inte de främre dimlyktorna, i förekommande fall, är släckta och ett eller flera av följande villkor automatiskt detekteras (signal W gäller):

| a) | vägens fuktighet har detekterats automatiskt, och |
| --- | --- |

a)

vägens fuktighet har detekterats automatiskt, och

| b) | vindrutetorkaren är igångsatt och dess fortlöpande eller automatiskt styrda drift pågått under minst två minuter. |
| --- | --- |

b)

vindrutetorkaren är igångsatt och dess fortlöpande eller automatiskt styrda drift pågått under minst två minuter.

6.22.7.4.5   Ett halvljusläge i klasserna C, V, E eller W får inte ändras för att bli ett kurvbelysningsläge i nämnda klass (signal T gäller i kombination med signalen för nämnda halvljusklass enligt punkterna 6.22.7.4.1–6.22.7.4.4 ovan) om inte minst en av följande egenskaper (eller motsvarande indikationer) utvärderas:

| a) | styrinrättningens vridningsvinkel, och |
| --- | --- |

a)

styrinrättningens vridningsvinkel, och

| b) | fordonets tyngdpunktsbana.
  Dessutom skall följande bestämmelser tillämpas:






  i) | en horisontell rörelse av den asymmetriska ljus-/mörkergränsen i sidled från fordonets längsgående axel tillåts, i förekommande fall, endast när fordonet rör sig framåt (18) och den skall vara sådan att det längsgående vertikalplanet genom ljus-/mörkergränsens kurvknä inte skär linjen för fordonets tyngdpunktsbana vid de avstånd från fordonets front som är större än 100 gånger monteringshöjden för respektive belysningsenhet, och |
| --- | --- | --- |

b)

fordonets tyngdpunktsbana.

Dessutom skall följande bestämmelser tillämpas:

i)

en horisontell rörelse av den asymmetriska ljus-/mörkergränsen i sidled från fordonets längsgående axel tillåts, i förekommande fall, endast när fordonet rör sig framåt (18) och den skall vara sådan att det längsgående vertikalplanet genom ljus-/mörkergränsens kurvknä inte skär linjen för fordonets tyngdpunktsbana vid de avstånd från fordonets front som är större än 100 gånger monteringshöjden för respektive belysningsenhet, och

| ii) | en eller flera belysningsenheter kan förses med ytterligare ström endast om den horisontella kurvradien för fordonets tyngdpunktsbana är 500 m eller mindre. |
| --- | --- |

ii)

en eller flera belysningsenheter kan förses med ytterligare ström endast om den horisontella kurvradien för fordonets tyngdpunktsbana är 500 m eller mindre.

6.22.7.5   Det skall alltid vara möjligt för föraren att försätta det justerbara framljussystemet i neutraltillstånd samt att återföra det till dess automatiska drift.

6.22.8   Kontrollanordning

6.22.8.1   Bestämmelserna i punkterna 6.1.8 (helljusstrålkastare) och 6.2.8 (halvljusstrålkastare) i dessa föreskrifter gäller respektive delar av ett justerbart framljussystem.

6.22.8.2   En visuell felkontrollanordning för det justerbara framljussystemet är obligatorisk. Den skall avge ett fast sken. Den skall aktiveras närhelst ett fel upptäcks genom det justerbara framljussystemets styrsignaler eller när en felsignal emottas i enlighet med punkt 5.9 i föreskrifter nr 123. Den skall förbli aktiverad medan felet föreligger. Den får tillfälligt avstängas men skall återställas närhelst den anordning som startar och stoppar motorn igångsätts eller avstängs.

6.22.8.3   En kontrollanordning som anger att föraren försatt systemet i ett skick enligt punkt 5.8 i föreskrifter nr 123 är valfri.

6.22.9   Övriga krav

6.22.9.1   Ett justerbart framljussystem skall endast tillåtas i samband med installeringen av strålkastarrengöringsanordning(ar) enligt föreskrifter nr 45 (19) för minst de belysningsenheter som anges i punkt 9.3 i det meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till föreskrifter nr 123 om det totala objektiva ljusflödet från dessa enheters ljuskällor överskrider 2 000 lm per sida och bidrar till det (grundläggande) halvljuset i klass C.

Kontroll av överensstämmelse med kraven för det justerbara framljussystemets automatiska drift.

6.22.9.2.1   Den sökande skall med en kortfattad beskrivning eller med andra metoder som är godtagbara för den myndighet som ansvarar för typgodkännande visa:

| a) | det justerbara framljussystemets styrsignalers överensstämmelse






  i) | med den beskrivning som krävs i punkt 3.2.6 i dessa föreskrifter, och |
| --- | --- | --- |

a)

det justerbara framljussystemets styrsignalers överensstämmelse

i)

med den beskrivning som krävs i punkt 3.2.6 i dessa föreskrifter, och

| ii) | med de respektive styrsignaler för det justerbara framljussystemet som anges i typgodkännandedokumenten för det justerbara framljussystemet, och |
| --- | --- |

ii)

med de respektive styrsignaler för det justerbara framljussystemet som anges i typgodkännandedokumenten för det justerbara framljussystemet, och

| b) | överensstämmelse med kraven för automatisk drift enligt punkterna 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5 ovan. |
| --- | --- |

b)

överensstämmelse med kraven för automatisk drift enligt punkterna 6.22.7.4.1–6.22.7.4.5 ovan.

6.22.9.2.2   För att enligt punkt 6.22.7.4 kontrollera att det justerbara framljussystemets automatiska drift inte förorsakar något obehag skall den tekniska tjänsten med utgångspunkt i den sökandes beskrivning utföra en provningskörning som omfattar varje situation av betydelse för systemstyrningen, varvid det skall registreras om alla lägen är aktiverade, i drift och avaktiverade enligt den sökandes beskrivning samt att varje uppenbar felfunktion (t.ex. alltför hög vinkelrörelse eller flackande ljus), i förekommande fall, skall leda till invändning.

6.22.9.3   Den aggregerade största ljusstyrkan hos de belysningsenheter som samtidigt kan förses med ström för att tillhandahålla helljusbelysningen eller dess lägen, i förekommande fall, får inte överstiga 225 000 cd vilket motsvarar ett referensvärde av 75.

Denna största ljusstyrka skall erhållas genom addition av de enskilda referensmärkningar som anges på de enskilda installeringsenheter som används samtidigt för att avge helljuset.

6.22.9.4   De anordningar enligt bestämmelserna i punkt 5.8 i föreskrifter nr 123 som gör det möjligt att tillfälligt använda fordonet i ett land med motsatt körriktning än det lands för vilket godkännande söks skall förklaras i detalj i ägarens handbok.

6.23   NÖDSTOPPSSIGNAL

6.23.1   Förekomst

Valfri

Nödstoppssignalen skall avges genom samtidig aktivering av alla monterade stopp- eller körriktningsvisarlyktor enligt beskrivningen i punkt 6.22.7.

6.23.2   Antal

Enligt anvisning i punkt 6.5.2 eller 6.7.2.

6.23.3   Arrangemang

Enligt anvisning i punkt 6.5.3 eller 6.7.3.

6.23.4   Placering

Enligt anvisning i punkt 6.5.4 eller 6.7.4.

6.23.5   Geometrisk synlighet

Enligt anvisning i punkt 6.5.5 eller 6.7.5.

6.23.6   Inriktning

Enligt anvisning i punkt 6.5.6 eller 6.7.6.

6.23.7   Elektriska anslutningar

Alla lyktorna i nödstoppssignalen skall blinka i fas med en frekvens av 4,0 ± 1,0 Hz.

6.23.7.1.1   Om någon av lyktorna i nödstoppssignalen baktill på fordonet använder glödlampor som ljuskällor skall frekvensen vara 4,0 + 0,0/–1,0 Hz.

6.23.7.2   Nödstoppsignalen skall arbeta oberoende av övriga lyktor.

Nödstoppssignalen skall aktiveras och avaktiveras automatiskt.

6.23.7.3.1   Nödstoppssignalen skall endast aktiveras när fordonshastigheten överstiger 50 km/h och bromssystemet avger den nödbromssignal som definieras i föreskrifter nr 13 och 13-H.

6.23.7.3.2   Nödstoppssignalen skall automatiskt avaktiveras om den nödbromssignal som definieras i föreskrifter nr 13 och 13-H inte längre avges eller om varningslyktan aktiveras.

6.23.8   Kontrollanordning

Valfri

6.23.9   Övriga krav

6.23.9.1   Bortsett från vad som föreskrivs i punkt 6.23.9.2 nedan skall, om ett motorfordon är utrustat för att bogsera en släpvagn, manöverdonet för nödstoppssignalen på motorfordonet också kunna styra nödstoppssignalen på släpvagnen.

Om motorfordonet har en elektrisk anslutning till släpvagnen skall nödstoppssignalens verksamma frekvens för kombinationen begränsas till den frekvens som anges i punkt 6.23.7.1.1. Om motorfordonet emellertid kan detektera att glödlampor inte används som ljuskällor för nödstoppssignalen på släpvagnen får frekvensen vara den som anges i punkt 6.23.7.1.

6.23.9.2   Om ett motorfordon är utrustat för att bogsera en släpvagn som utrustats med ett färdbromssystem av antingen genomgående eller halvt genomgående typ enligt definition i föreskrifter nr 13 skall det säkerställas att sådana släpvagnar via den elektriska anslutningen för stopplyktor förses med en konstant strömtillförsel medan färdbromsen används.

Nödstoppssignalen på varje sådan släpvagn får arbeta oberoende av det bogserande fordonet och behöver inte arbeta vare sig med samma frekvens som eller i fas med nödstoppssignalen på det bogserande fordonet.

7.   ÄNDRINGAR OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE FÖR FORDONSTYPEN ELLER FÖR INSTALLERING AV DESS BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR

Varje ändring av fordonstypen eller av installeringen av dess belysnings- eller ljussignalanordningar eller av den förteckning som avses i punkt 3.2.2 ovan skall meddelas den myndighet som godkänt denna fordonstyp. Myndigheten kan därefter antingen:

7.1.1   bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven eller

7.1.2   kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

7.2   Bekräftelse på utökning av eller avslag på ansökan om godkännande skall med angivande av ändringen meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 4.3 ovan.

7.3   Den behöriga myndighet som utfärdar utökningen av godkännande skall tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8.   TILLVERKNINGENS ÖVERENSSTÄMMELSE

Tillverkningsförfarandenas överensstämmelse skall motsvara dem som anges i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) med följande krav:

8.1   Varje fordon som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall vara så tillverkat att det genom att uppfylla de krav som fastställts i punkterna 5 och 6 ovan överensstämmer med den typ som godkänts.

Godkännandeinnehavaren skall i synnerhet:

8.2.1   säkerställa förekomsten av förfaranden för effektiv kvalitetskontroll av fordonet i fråga om alla aspekter på överensstämmelse med de krav som fastställts i punkterna 5 och 6 ovan,

8.2.2   säkerställa att för varje fordonstyp minst de provningar som föreskrivs i bilaga 9 till dessa föreskrifter eller de fysiska kontroller från vilka motsvarande uppgifter kan hämtas blir utförda.

8.3   Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter. Dessa provningar skall utföras på prov som utvalts slumpmässigt och inte orsaka störning av tillverkarnas leveransskyldigheter.

8.4   Den behöriga myndigheten skall sträva efter att uppnå en inspektionsfrekvens av en gång om året. Detta avgörs emellertid av den behöriga myndighetens gottfinnande och dess förtroende för förfarandena för att säkerställa effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse. I de fall där negativa resultat registreras skall den behöriga myndigheten säkerställa att alla erforderliga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återställa tillverkningens överensstämmelse.

9.   PÅFÖLJDER VID TILLVERKNINGENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE

9.1   Det godkännande som enligt dessa föreskrifter beviljats för en fordonstyp kan återkallas om kraven inte uppfylls eller om ett fordon som bär godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen.

9.2   Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat skall den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10.   TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om godkännandeinnehavaren fullständigt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne underrätta den myndighet som beviljat godkännandet om detta. Vid mottagandet av detta meddelande skall denna myndighet underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användandet av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGAR OCH MYNDIGHETERNA

De parter i 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter skall underrätta Förenta nationernas sekretariat om de namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av godkännandeprovningar samt de myndigheter som beviljar godkännande och till vilka de intyg om beviljat, utökat, avslag på ansökan om eller återkallat godkännande, som utfärdats i andra länder, skall sändas.

12.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

12.1   Utan hinder av nedanstående övergångsbestämmelser åläggs de avtalsslutande parter vars tillämpning av dessa föreskrifter träder i kraft efter dagen för ikraftträdandet av den senaste ändringsserien inte att godta de godkännanden som beviljats i enlighet med någon av föregående ändringsserier till dessa föreskrifter.

12.2   De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökningar av godkännande enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

12.3   Tills Förenta nationernas generalsekreterare meddelats annat förklarar Japan att när det gäller installering av belysnings- och ljussignalanordningar kommer Japan med avseende på fordon i kategorierna M1 och N1 endast att vara bundet av skyldigheterna gentemot det avtal till vilket dessa föreskrifter bifogats.

12.4   Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

12.5   Från och med tolv månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som skall godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

12.6   Till och med 36 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt eller regionalt godkännande för en fordonstyp som godkänts enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

12.7   Med början 36 månader efter ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja en första nationell eller regional registrering (första ibruktagande) av ett fordon som inte uppfyller kraven i ändringsserie 03 till dessa föreskrifter.

12.8   Från och med 60 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter skall godkännanden enligt dessa föreskrifter upphöra att gälla utom i fråga om de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

12.9   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 12.7 eller 12.8 ovan skall de godkännanden av fordonstyper enligt föregående ändringsserie till föreskrifterna som inte berörs av ändringsserie 03 förbli giltiga och de avtalsslutande parter som tillämpar föreskrifterna skall fortsätta att godta dem.

12.10   Från och med 36 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 3 till ändringsserie 03 till dessa föreskrifter skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om den fordonstyp som skall godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom supplement 3 till ändringsserie 03.

12.11   Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 04 får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04.

12.12   Från och med 30 månader för fordon i kategorierna M1 och N1 och 48 månader för fordon i övriga kategorier efter dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 04 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som skall godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04.

12.13   Till och med 30 månader för fordon i kategorierna M1 och N1 och 48 månader för fordon i övriga kategorier efter dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 04 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja godkännanden för de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom föregående ändringsserier.

12.14   De godkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter före 30 månader för fordon i kategorierna M1 och N1 och 48 månader för fordon i övriga kategorier efter dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 04 och alla utökningar av sådana godkännanden, inkl. de som enligt en föregående ändringsserie till dessa föreskrifter därefter godkänts skall förbli obegränsat giltiga. När den fordonstyp som godkänts enligt föregående ändringsserier uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04, skall den avtalsslutande part som beviljat godkännandet underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta.

12.15   Ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter får vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för en fordonstyp som godkänts enligt ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

12.16   Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är de avtalsslutande parter vars tillämpning av föreskrifter nr 112 träder i kraft efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 04 till dessa föreskrifter inte skyldiga att godta godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas inte uppfyller kraven i punkterna 6.1.2 och 6.2.2, ändrade genom ändringsserie 04 till dessa föreskrifter, med avseende på föreskrifter nr 112.

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4)

(2)  För förtydligande se bilaga 10.

(3)  I fråga om belysningsanordningar för den bakre registreringsskylten och körriktningsvisarna (kategorierna 5 och 6) ersätts dessa vid frånvaro av en lysande yta med ”ljusavgivande yta”.

(4)  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (godkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta, 51 för Sydkorea, 52 för Malaysia, 53 för Thailand, 54 och 55 (vakanta) samt 56 för Montenegro. Följande nummer kommer att tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska bestämmelser för hjulförsedda fordon samt för utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av de godkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt av Förenta nationernas generalsekreterare skall meddelas de avtalsslutande parterna.

(5)  Kallas också vit eller färglös reflektor.

(6)  Ingenting i dessa föreskrifter får hindra de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från att inom sina territorier tillåta användning av reflexmärkningar med vitt ljus bakåt.

(7)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

(8)  De avtalsslutande parter som tillämpar respektive föreskrifter får fortfarande förbjuda användning av mekaniska rengöringssystem när strålkastare med plastlinser, märkta ”PL”, installerats.

(9)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

(10)  Fordonstyper som inte uppfyller denna bestämmelse kan fortsättningsvis godkännas fram till 18 månader efter ikraftträdandet av supplement 4 till ändringsserie 03.

(11)  Det värde av 5° som ges för den döda synlighetsvinkeln bakom sidokörriktningsvisaren är ett övre gränsvärde. d ≤ 1,80 m (för fordon i kategorierna M1 och N1 d ≤ 2,50 m).

(12)  Det värde av 5° som ges för den döda synlighetsvinkeln bakom sidokörriktningsvisaren är ett övre gränsvärde. d ≤ 2,50 m.

(13)  De avtalsslutande parter som inte tillämpar föreskrifter nr 87 får förbjuda förekomsten av varsellyktor (som anges i punkt 5.22) med utgångspunkt i nationell lagstiftning.

(14)  Fordonstyper som inte uppfyller denna bestämmelse kan fortsättningsvis godkännas fram till och med 18 månader efter ikraftträdandet av supplement 4 till ändringsserie 03.

(15)  Denna bestämmelse gäller fram till och med fem år efter dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter.

(16)  I händelse av ytterligare ”två symmetriskt placerade belysningsenheter” får det horisontella avståndet vara 200 mm (C i figuren).

(17)  Trafikens körriktningar åtskiljs av vägkonstruktionen eller ett motsvarande sidoavstånd till mötande trafik iakttas. Detta medför att störande bländning från den mötande trafikens fordonsstrålkastare minskas.

(18)  Denna bestämmelse gäller inte halvljusbelysning när kurvbelysning avges för en högersväng i högertrafik (vänstersväng i vänstertrafik).

(19)  De avtalsslutande parter som tillämpar respektive föreskrifter får fortfarande förbjuda användning av mekaniska rengöringssystem när strålkastare med plastlinser, märkta ”PL”, installerats.

---

BILAGA 1

MEDDELANDE

Image

Image

---

BILAGA 2

TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

FÖRLAGA A

(Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda fordonstypen med avseende på installering av belysnings- och ljussignalanordningar godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 48, ändrade genom ändringsserie 04. Godkännandenumret anger att godkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 48, ändrade genom ändringsserie 04.

FÖRLAGA B

(se punkt 4.5 i dessa föreskrifter)

Image

Ovanstående godkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda fordonstypen godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 48, ändrade genom ändringsserie 04, och föreskrifter nr 33 (1). Godkännandenumret anger att vid de tidpunkter respektive godkännanden utfärdades hade föreskrifter nr 48 ändrats genom ändringsserie 04 medan föreskrifter nr 33 fortfarande hade sin ursprungliga utformning.

---

(1)  Det andra numret ges endast som ett exempel.

---

BILAGA 3

Lyktytor, referensaxlar och referenscentrum och vinklar för geometrisk synlighet

Image

Teckenförklaring

| 1. | Lysande yta |
| --- | --- |

1.

Lysande yta

| 2. | Referensaxel |
| --- | --- |

2.

Referensaxel

| 3. | Referenscentrum |
| --- | --- |

3.

Referenscentrum

| 4. | Vinkel för geometrisk synlighet |
| --- | --- |

4.

Vinkel för geometrisk synlighet

| 5. | Ljusavgivande yta |
| --- | --- |

5.

Ljusavgivande yta

| 6. | Synlig yta baserad på lysande yta |
| --- | --- |

6.

Synlig yta baserad på lysande yta

| 7. | Synlig yta baserad på ljusavgivande yta |
| --- | --- |

7.

Synlig yta baserad på ljusavgivande yta

| 8. | Synlighetsriktning |
| --- | --- |

8.

Synlighetsriktning

Anmärkning: Oavsett ritningen skall den synliga ytan betraktas som en tangent till den ljusavgivande ytan.

Lysande yta i jämförelse med ljusavgivande yta

(Se punkterna 2.9 och 2.8 i dessa föreskrifter)

SKISS A

Image

| | Lysande yta | Ljusavgivande yta |
| --- | --- | --- |
| Kanterna är | a och b | c och d |

Lysande yta

Ljusavgivande yta

Kanterna är

a och b

c och d

SKISS B

Image

| | Lysande yta | Ljusavgivande yta |
| --- | --- | --- |
| Kanterna är | a och b | c och d |

Lysande yta

Ljusavgivande yta

Kanterna är

a och b

c och d

---

BILAGA 4

Synlighet framåt för en lykta med rött ljus och synlighet bakåt för en lykta med vitt ljus

(Se punkterna 5.10.1 och 5.10.2 i dessa föreskrifter)

Figur 1

Image

Figur 2

Image

---

BILAGA 5

Belastningsförhållanden som skall beaktas vid fastställandet av variationer i halvljusstrålkastarnas lodräta inställning

De belastningsförhållanden på axlar som avses i punkterna 6.2.6.1 och 6.2.6.3.1.

1.   För följande provningar skall passagerarnas vikt beräknas på grundval av 75 kg per person.

Belastningsförhållanden för olika fordonstyper:

Fordon i kategori M1
   (1):

Vinkeln för halvljusstrålkastarnas ljusstråle skall bestämmas enligt följande belastningsförhållanden:

2.1.1.1   en person i förarsätet,

2.1.1.2   föraren jämte en passagerare i framsätet längst bort från föraren,

2.1.1.3   föraren jämte en passagerare i framsätet längst bort från föraren och med alla sittplatser längst bak upptagna,

2.1.1.4   alla sittplatser upptagna,

2.1.1.5   alla sittplatser upptagna jämte last i bagageutrymmet som är jämnt fördelad för att uppnå tillåten belastning på bakaxeln, eller framaxeln om bagageutrymmet finns framtill. Om fordonet har ett bagageutrymme framtill och ett baktill skall ytterligare last fördelas lämpligt för att uppnå tillåtna belastningar på axlarna. Om den högsta tillåtna lastvikten uppnås innan den tillåtna belastningen på en av axlarna uppnåtts skall emellertid belastningen av bagageutrymmet(ena) begränsas till det värde som gör det möjligt att uppnå denna vikt och

2.1.1.6   föraren jämte en jämnt fördelad last i bagageutrymmet för att uppnå tillåten belastning på motsvarande axel.

Om den högsta tillåtna lastvikten uppnås innan den tillåtna belastningen på axeln uppnåtts skall emellertid belastningen av bagageutrymmet(ena) begränsas till det värde som gör det möjligt att uppnå denna vikt.

2.1.2   Vid bestämning av ovanstående belastningsförhållanden skall eventuella belastningsbegränsningar som fastställts av tillverkaren beaktas.

Fordon i kategorierna M2 och M3
   (1);

Vinkeln för halvljusstrålkastarnas ljusstråle skall bestämmas enligt följande belastningsförhållanden:

2.2.1   olastat fordon och med en person i förarsätet,

2.2.2   fordon som är lastade så att varje axel bär högsta tekniskt tillåtna belastning eller tills fordonets högsta tillåtna vikt uppnås genom att fram- och bakaxlarna belastas proportionellt i förhållande till sina högsta tekniskt tillåtna belastningar, beroende på vilket som inträffar först.

Fordon av kategori N med lastplan:

Vinkeln för halvljusstrålkastarnas ljusstråle skall bestämmas enligt följande belastningsförhållanden:

2.3.1.1   olastat fordon och med en person i förarsätet,

2.3.1.2   föraren jämte en last som är så fördelad att den ger högsta tekniskt tillåtna belastning på bakaxeln(arna) eller högsta tillåtna fordonsvikt, beroende på vilket som inträffar först, men inte överskrider en belastning på framaxeln som beräknas som summan av det olastade fordonets belastning på framaxeln och 25 % av den högsta tillåtna nyttolasten på framaxeln. Omvänt betraktas framaxeln på samma sätt när lastplattformen finns framtill.

Fordon i kategori N utan lastplan:

Dragfordon för påhängsvagnar:

2.4.1.1   Olastat fordon utan belastning på kopplingsanordningen och med en person i förarsätet,

2.4.1.2   med en person i förarsätet: tekniskt tillåten belastning på kopplingsanordningen då denna är i det kopplingsläge som motsvarar den högsta belastningen på bakaxeln.

Dragfordon för släpvagnar:

2.4.2.1   olastade fordon och med en person i förarsätet,

2.4.2.2   en person i förarsätet och med alla andra platser i förarkabinen upptagna.

---

(1)  Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändring 2, senast ändrad genom ändring 4).

---

BILAGA 6

Mätning av variationen i halvljusets lutning som en funktion av belastningen

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I denna bilaga anges en metod för att mäta de variationer i halvljusets lutning hos motorfordon i förhållande till dess grundinställning som orsakas av förändringar i fordonets inriktning beroende på belastning.

2.   DEFINITIONER

Grundinställning

2.1.1   Angiven grundinställning

Det värde för halvljusets grundinställning som anges av motorfordonstillverkaren tjänar som ett referensvärde för beräkningen av tillåtna avvikelser.

2.1.2   Uppmätt grundinställning

Medelvärde för halvljusets lutning eller fordonets lutning, uppmätt med fordonet enligt villkor nr 1, som det definieras i bilaga 5, för den fordonskategori som provas. Det tjänar som referensvärde vid bedömning av avvikelser i ljusstrålens lutning efter förändringar i belastningen.

2.2   Halvljusets lutning

Den kan definieras enligt följande:

antingen som vinkeln, uttryckt i milliradianer, mellan ljusstrålens riktning mot en karakteristisk punkt på den horisontella delen av ljus-/mörkergränsen i strålkastarens ljusbild och horisontalplanet

eller av tangenten till denna vinkel, uttryckt som lutning i %, då vinklarna är små (för dessa små vinklar är 1 % lika med 10 mrad).

Om lutningen uttrycks som lutning i % kan den beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

där:

| h1 | är höjden över markytan, i mm, för ovannämnda karakteristiska punkt, uppmätt på en vertikal skärm som är vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan och placerad på ett horisontellt avstånd L, |
| --- | --- |
| h2 | är höjden över markytan, i mm, för referenscentrum (som ses som den nominella utgångspunkten för den karakteristiska punkt som valts för h1) och |
| L | är avståndet, i mm, från skärmen till referenscentrum. |

h1

är höjden över markytan, i mm, för ovannämnda karakteristiska punkt, uppmätt på en vertikal skärm som är vinkelrät mot fordonets längsgående mittplan och placerad på ett horisontellt avstånd L,

h2

är höjden över markytan, i mm, för referenscentrum (som ses som den nominella utgångspunkten för den karakteristiska punkt som valts för h1) och

L

är avståndet, i mm, från skärmen till referenscentrum.

Negativa värden anger nedåtlutning (se figur 1).

Positiva värden anger uppåtlutning.

Figur 1

Nedåtriktad lutning av halvljuset för ett fordon i kategori M1

Image

Anmärkningar:

| 1. | Denna ritning föreställer ett fordon i kategori M1 men den princip som åskådliggörs tillämpas på samma sätt på fordon av andra kategorier. |
| --- | --- |

1.

Denna ritning föreställer ett fordon i kategori M1 men den princip som åskådliggörs tillämpas på samma sätt på fordon av andra kategorier.

| 2. | När fordonet saknar ett nivåregleringssystem för strålkastare är variationen i halvljusets lutning lika med variationen i lutningen på själva fordonet. |
| --- | --- |

2.

När fordonet saknar ett nivåregleringssystem för strålkastare är variationen i halvljusets lutning lika med variationen i lutningen på själva fordonet.

3.   MÄTNINGSFÖRHÅLLANDEN

3.1   Om en okulär besiktning av halvljusmönstret på skärmen eller en fotometrisk metod används skall mätningen utföras i mörker (t.ex. ett mörkrum) med en yta som är tillräcklig för att göra det möjligt att placera fordonet och skärmen så som visas i figur 1. Strålkastarnas referenscentra skall befinna sig på ett avstånd från skärmen av minst 10 m.

3.2   Det underlag på vilket mätningarna görs skall vara så plant och horisontellt som möjligt så att mätningarna av halvljusstrålens lutning kan reproduceras med en noggrannhet av ±0,5 mrad (±0,05 % lutning).

3.3   Om en skärm används skall dess märkning, läge och inställning i förhållande till markytan och fordonets längsgående mittplan vara sådana att mätningen av halvljusets lutning kan reproduceras med en noggrannhet av ±0,5 mrad (±0,05 % lutning).

3.4   Under mätningarna skall den omgivande temperaturen ligga mellan 10 och 30 °C.

4.   FÖRBEREDELSE AV FORDONET

4.1   Mätningarna skall utföras på ett fordon som körts mellan 1 000 och 10 000 km, företrädesvis 5 000 km.

4.2   Däcken skall vara pumpade till det fullasttryck som anges av fordonstillverkaren. Fordonet skall vara fulltankat (bränsle, vatten, olja) och utrustat med alla de tillbehör och verktyg som anges av tillverkaren. Fulltankat innebär för bränsle att bränsletanken skall vara fylld till minst 90 % av sin kapacitet.

4.3   Fordonets handbroms skall vara lossad och växeln i friläge.

4.4   Fordonet skall konditioneras under minst åtta timmar vid den temperatur som anges i punkt 3.4 ovan.

4.5   Om en fotometrisk eller okulär metod används bör företrädesvis strålkastare med en tydlig ljus-/mörkergräns för halvljus installeras på fordonet under provningen för att underlätta mätningarna. Andra medel är tillåtna för att erhålla en exaktare avläsning (t.ex. avlägsnande av strålkastarlinsen).

5.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Allmänt

Variationerna i antingen halvljusets eller fordonets lutning skall, beroende på den valda metoden, mätas separat för varje sida av fordonet. De resultat som erhålls från både vänster och höger strålkastare skall under alla de belastningsförhållanden som anges i bilaga 5 ligga inom de gränsvärden som fastställs i punkt 5.5 nedan. Belastningen skall anbringas gradvis utan att fordonet utsätts för alltför starka stötar.

5.1.1   Om ett justerbart framljussystem monterats skall mätningarna utföras med det justerbara framljussystemet i sitt neutraltillstånd.

Bestämning av den uppmätta grundinställningen

Fordonet skall förberedas enligt punkt 4 ovan och belastas enligt bilaga 5 (första belastningsvillkoret för respektive fordonskategori). Före varje mätning skall fordonet gungas enligt punkt 5.4 nedan. Mätningarna skall göras tre gånger

5.2.1   Om inget av de tre uppmätta resultaten avviker med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) från resultatens aritmetiska medelvärde skall detta medelvärde utgöra slutresultatet.

5.2.2   Om någon mätning avviker med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) från det aritmetiska medelvärdet av resultaten skall ytterligare en serie av tio mätningar göras, vars aritmetiska medelvärde skall utgöra slutresultatet.

5.3   Mätmetoder

Vilken metod som helst får användas för att mäta lutningsvariationer, förutsatt att avläsningarnas noggrannhet ligger inom ±0,2 mrad (±0,02 % lutning).

Fordonets behandling vid varje belastningsförhållande

Fordonets upphängning och varje annan del som sannolikt påverkar halvljusets lutning skall aktiveras enligt de metoder som beskrivs nedan.

De tekniska myndigheterna och tillverkarna kan emellertid gemensamt föreslå andra metoder (antingen experimentella eller grundade på beräkningar), i synnerhet om provningen innebär särskilda problem, förutsatt att sådana beräkningar är klart giltiga.

5.4.1   Fordon i kategori M1 med konventionell upphängning

Med fordonet stående på mätplatsen och, om så krävs, med hjulen vilande på rörliga plattor (som skall användas om frånvaron av dem skulle leda till en begränsning av de rörelser i upphängningen som sannolikt påverkar mätningsresultaten) gungas fordonet fortlöpande under minst tre fullständiga omgångar där för varje omgång först fordonets bakre del och därefter dess främre del nedtrycks.

Gungningsförloppet skall avslutas med att en omgång fullbordas. Innan mätningarna görs skall fordonet få stanna av sig självt. I stället för att använda rörliga plattor kan samma verkan uppnås genom att fordonet flyttas bakåt och framåt under minst ett fullständigt hjulvarv.

Fordon i kategorierna M2, M3 och N med konventionell upphängning

5.4.2.1   Om den behandlingsmetod för fordon i kategori M1 som beskrivs i punkt 5.4.1 inte är möjlig får den metod som beskrivs i punkterna5.4.2.2 eller 5.4.2.3 användas.

5.4.2.2   Med fordonet stående på mätplatsen och med hjulen på markytan gungas fordonet genom att belastningen tillfälligt varieras.

5.4.2.3   Med fordonet stående på mätplatsen och med hjulen på markytan aktiveras fordonsupphängningen och alla andra delar som kan påverka halvljusets lutning med användande av en vibrationsutrustning. Detta kan vara en vibrerande platta på vilken hjulen vilar.

5.4.3   Fordon med icke-konventionell upphängning där motorn skall vara igång.

Innan någon mätning görs inväntas att fordonet med motorn igång intar sin slutliga inriktning.

Mätningar

Variationen i halvljusets lutning skall för vart och ett av de olika belastningsförhållandena bedömas i förhållande till den uppmätta grundinställning som bestämts i enlighet med punkt 5.2 ovan.

Om fordonet är försett med ett manuellt nivåregleringssystem för strålkastare skall detta inställas i de lägen som av tillverkaren anges för de givna belastningsförhållandena (enligt bilaga 5).

5.5.1   Inledningsvis skall en enda mätning göras för varje belastningsförhållande. Kraven har uppfyllts om lutningsvariationen för alla belastningsförhållanden ligger inom de beräknade gränsvärdena (t.ex. inom skillnaden mellan den angivna grundinställningen och de nedre och övre gränsvärden som angivits för godkännande) med en säkerhetsmarginal av 4 mrad (0,4 % lutning).

5.5.2   Om resultatet(en) från någon(ra) mätning(ar) inte faller inom den säkerhetsmarginal som anges i punkt 5.5.1 eller överstiger gränsvärdena skall ytterligare tre mätningar göras för de belastningsförhållanden som motsvarar detta (dessa) resultat enligt punkt 5.5.3.

För vart och ett av ovanstående belastningsförhållande:

5.5.3.1   Om inget av de tre uppmätta resultaten avviker med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) från resultatens aritmetiska medelvärde skall detta medelvärde utgöra slutresultatet.

5.5.3.2   Om någon mätning avviker med mer än 2 mrad (0,2 % lutning) från resultatens aritmetiska medelvärde skall ytterligare en serie av tio mätningar göras, vars aritmetiska medelvärde skall utgöra slutresultatet.

5.5.3.3   Om ett fordon är utrustat med automatiskt nivåregleringssystem för strålkastare som har en egen hysteresslinga skall medelvärdena av resultaten vid hysteresslingans övre respektive nedre del ses som signifikanta.

Alla dessa mätningar skall göras i enlighet med punkterna 5.5.3.1 och 5.5.3.2.

5.5.4   Kraven har uppfyllts om under alla belastningsförhållanden variationen mellan den uppmätta grundinställning som bestäms i enlighet med punkt 5.2 och den lutning som mäts under varje belastningsförhållande är lägre än de värden som beräknats i punkt 5.5.1 (utan säkerhetsmarginal).

5.5.5   Om endast ett av de beräknade övre eller nedre variationsgränsvärdena överskrids skall tillverkaren tillåtas att inom de gränsvärden som anges för godkännande välja ett annat värde för den angivna grundinställningen.

---

BILAGA 7

Angivande av den nedåtriktade lutning hos den främre dimlyktans ljus-/mörkergräns som avses i punkt 6.3.6.1.2 i dessa föreskrifter

EXEMPEL 1

Symbolens och tecknens storlek lämnas till tillverkarens gottfinnande

Image

EXEMPEL 2

Symbolens och tecknens storlek lämnas till tillverkarens gottfinnande

Image

---

BILAGA 8

Manöverdon för de strålkastarnivåregleringsanordningar som avses i punkt 6.2.6.2.2 i dessa föreskrifter

1.   Specifikationer

Halvljusets nedåtriktade lutning skall alltid åstadkommas på något av följande sätt:

| a) | genom att ett manöverdon förs nedåt eller till vänster, |
| --- | --- |

a)

genom att ett manöverdon förs nedåt eller till vänster,

| b) | genom att ett manöverdon vrids moturs eller |
| --- | --- |

b)

genom att ett manöverdon vrids moturs eller

| c) | genom intryckning av en knapp (dragreglage). |
| --- | --- |

c)

genom intryckning av en knapp (dragreglage).

Om flera knappar används för ljusstrålens inställning skall den knapp som ger den största nedåtriktade lutningen installeras till vänster om eller under knappen(arna) för andra halvljuslägen.

Ett vridreglage som installeras nedsänkt eller där endast kanten är synlig skall fungera som manöverdon av typerna (a) eller (c).

1.1.1   Detta manöverdon skall vara försett med symboler som klart anger de rörelser som motsvarar halvljusets ned- och uppåtriktade lutning.

1.2   ”0”-läget motsvarar grundinställningen enligt punkt 6.2.6.1.1 i dessa föreskrifter.

1.3   Det ”0”-läge som enligt punkt 6.2.6.2.2 i dessa föreskrifter skall vara ett ”stoppläge” behöver inte ligga vid slutet av skalan.

1.4   De märkningar som används på manöverdonet skall förklaras i ägarens instruktionsbok.

Endast följande symboler får användas för att beteckna manöverdonen:

Image

Symboler som använder fem linjer i stället för fyra får också användas

EXEMPEL 1

Image

EXEMPEL 2

Image

EXEMPEL 3

Image

---

BILAGA 9

Kontroll av tillverkningens överensstämmelse

1.   PROVNINGAR

1.1   Lyktornas placering

Den placering av lyktorna som definieras i punkt 2.7 i dessa föreskrifter i fråga om bredd, höjd och längd skall kontrolleras i enlighet med de allmänna krav som fastställs i punkterna 2.8–2.10, 2.14 och 5.4 i dessa föreskrifter.

De värden som uppmäts för avstånd skall vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls.

Lyktornas synlighet

1.2.1   Vinklarna för geometrisk synlighet skall kontrolleras i enlighet med punkt 2.13 i dessa föreskrifter.

De värden som uppmäts för vinklarna skall vara sådana att de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls, förutom att gränsvärdena för vinklarna tillåts variera med den variation av ±3° som medges i punkt 5.3 för montering av ljussignalanordningarna.

1.2.2   Synligheten för rött ljus framåt och vitt ljus bakåt skall kontrolleras i enlighet med punkt 5.10 i dessa föreskrifter.

Halvljusstrålkastarnas inställning framåt

1.3.1   Nedåtriktad grundlutning

Den nedåtriktade grundlutningen hos halvljusets ljus-/mörkergräns skall vara inställd enligt den påtryckta figur som krävs och visas i bilaga 7.

Som ett alternativ skall tillverkaren ange grundlutningen på en figur som avviker från den påtryckta figuren där den kan visas vara representativ för den godkända typen när denna provas i enlighet med de förfaranden som ingår i bilaga 6, i synnerhet punkt 4.1.

Lutningens variation för last

Variationen i halvljusets nedåtriktade lutning som en funktion av de belastningsförhållanden som anges i detta avsnitt skall hållas inom:

| 0,2 % – 2,8 % | för strålkastare med monteringshöjd h < 0,8 |
| --- | --- |
| 0,2 % – 2,8 % | för strålkastare med monteringshöjd 0,8 ≤ h ≤ 1,0 eller |
| 0,7 % – 3,3 % | (enligt det inställningsområde som valts av tillverkaren vid godkännandet), |
| 0,7 % – 3,3 % | för strålkastare med monteringshöjd 1,0 < h ≤ 1,2 m, |
| 1,2 % – 3,8 % | för strålkastare med monteringshöjd h > 1,2 m. |

0,2 % – 2,8 %

för strålkastare med monteringshöjd h < 0,8

0,2 % – 2,8 %

för strålkastare med monteringshöjd 0,8 ≤ h ≤ 1,0 eller

0,7 % – 3,3 %

(enligt det inställningsområde som valts av tillverkaren vid godkännandet),

0,7 % – 3,3 %

för strålkastare med monteringshöjd 1,0 < h ≤ 1,2 m,

1,2 % – 3,8 %

för strålkastare med monteringshöjd h > 1,2 m.

De belastningsförhållanden som skall användas skall som anges i bilaga 5 till dessa föreskrifter vara följande för varje system som inställs därefter.

1.3.2.1   Fordon av kategori M1:

Punkt 2.1.1.1.

Punkt 2.1.1.6 med beaktande av

Punkt 2.1.2.

1.3.2.2   Fordon i kategorierna M2 och M3:

Punkt 2.2.1.

Punkt 2.2.2.

1.3.2.3   Fordon i kategori N med lastplan:

Punkt 2.3.1.1.

Punkt 2.3.1.2.

Fordon i kategori N utan lastplan:

1.3.2.4.1   Dragfordon för påhängsvagnar:

Punkt 2.4.1.1.

Punkt 2.4.1.2.

1.3.2.4.2   Dragfordon för släpvagnar:

Punkt 2.4.2.1.

Punkt 2.4.2.2.

1.4   Elektriska anslutningar och kontrollanordningar

De elektriska anslutningarna skall kontrolleras genom att varje lykta, som tillförs ström genom fordonets elektriska system, tänds.

Lyktorna och kontrollanordningarna skall fungera i enlighet med de bestämmelser som fastställs i punkterna 5.11–5.14 i dessa föreskrifter och med de särskilda specifikationer som gäller varje lykta.

Ljusstyrkor

1.5.1   Helljusstrålkastare

Helljusstrålkastarnas högsta samlade styrka skall kontrolleras med det förfarande som beskrivs i punkt 6.1.9.2 i dessa föreskrifter. Det erhållna värdet skall vara sådant att kravet i punkt 6.1.9.1 i dessa föreskrifter uppfylls.

1.6   Lyktornas förekomst, antal, färg, arrangemang och, i förekommande fall, kategori skall kontrolleras genom okulär besiktning av lyktorna och deras märkningar.

Dessa skall vara sådana att de krav som fastställs i punkterna 5.15 och 5.16 såväl som de särskilda specifikationer som gäller varje lykta uppfylls.

---

BILAGA 10

Exempel på val av ljuskälla

Image

---

BILAGA 11

Reflexmärkningarnas synlighet bakåt och i sidled på fordonet

(se punkt 6.21.5 i dessa föreskrifter)

FIGUR 1

Image

FIGUR 2

Image

---