# Euroopan unionin L 307/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 307 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta28. lokakuuta 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 307

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta28. lokakuuta 2014

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/94/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta (
  1
  )

1

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1134/2014, annettu 23 päivänä lokakuuta 2014, Belgian lipun alla purjehtivien alusten koljan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIb–k, VIII, IX ja X sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1 | 21 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1135/2014, annettu 24 päivänä lokakuuta 2014, sairauden riskin vähentämiseen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksymisestä (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1136/2014, annettu 24 päivänä lokakuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 283/2013 muuttamisesta kasvinsuojeluaineita koskeviin menettelyihin sovellettavien siirtymätoimenpiteiden osalta (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1137/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen eläimen osien käsittelystä (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1138/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Adisseo France S.A.S.) (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1139/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen latva-artisokista, kesäkurpitsoista, appelsiineista, klementiineistä, mandariineista ja satsumista, sitruunoista, omenoista ja päärynöistä aletaan kantaa lisätullia | 34 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1140/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 36 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/738/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisista öljyn ja kaasun jalostuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevista päätelmistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7155)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 1134/2014, annettu 23 päivänä lokakuuta 2014, Belgian lipun alla purjehtivien alusten koljan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIb–k, VIII, IX ja X sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1

21

*

Komission asetus (EU) N:o 1135/2014, annettu 24 päivänä lokakuuta 2014, sairauden riskin vähentämiseen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksymisestä (
  1
  )

1

23

*

Komission asetus (EU) N:o 1136/2014, annettu 24 päivänä lokakuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 283/2013 muuttamisesta kasvinsuojeluaineita koskeviin menettelyihin sovellettavien siirtymätoimenpiteiden osalta (
  1
  )

1

26

*

Komission asetus (EU) N:o 1137/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen eläimen osien käsittelystä (
  1
  )

1

28

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1138/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Adisseo France S.A.S.) (
  1
  )

Talaromyces versatilis

1

30

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1139/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen latva-artisokista, kesäkurpitsoista, appelsiineista, klementiineistä, mandariineista ja satsumista, sitruunoista, omenoista ja päärynöistä aletaan kantaa lisätullia

34

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1140/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

36

PÄÄTÖKSET

2014/738/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisista öljyn ja kaasun jalostuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevista päätelmistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7155)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7155)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

DIREKTIIVIT

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2014/94/EU,

annettu 22 päivänä lokakuuta 2014,

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (4) mukaan komission tavoitteena on lisätä kilpailukykyä ja energiavarmuutta luonnonvarojen ja energian tehokkaammalla käytöllä. |
| --- | --- |

(1)

Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antaman tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (4) mukaan komission tavoitteena on lisätä kilpailukykyä ja energiavarmuutta luonnonvarojen ja energian tehokkaammalla käytöllä.

| (2) | Komission 28 päivänä maaliskuuta 2011 antamassa valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma — Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (5) vaadittiin liikenteen öljyriippuvuuden vähentämistä. Tämän saavuttaminen edellyttää moninaisia toiminta-aloitteita, joihin kuuluu kestävän vaihtoehtoisten polttoaineiden strategian ja tarvittavan infrastruktuurin kehittäminen. Komission valkoisessa kirjassa ehdotettiin myös, että liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 60 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Komission 28 päivänä maaliskuuta 2011 antamassa valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma — Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (5) vaadittiin liikenteen öljyriippuvuuden vähentämistä. Tämän saavuttaminen edellyttää moninaisia toiminta-aloitteita, joihin kuuluu kestävän vaihtoehtoisten polttoaineiden strategian ja tarvittavan infrastruktuurin kehittäminen. Komission valkoisessa kirjassa ehdotettiin myös, että liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 60 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (6) asetetaan uusiutuvien energialähteiden tavoitteeksi kymmenen prosentin markkinaosuus liikenteen polttoaineista. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (6) asetetaan uusiutuvien energialähteiden tavoitteeksi kymmenen prosentin markkinaosuus liikenteen polttoaineista.

| (4) | Sidosryhmien ja kansallisten asiantuntijoiden kuulemisen sekä komission 24 päivänä tammikuuta 2013 antamassa tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” (7) huomioon otetun asiantuntemuksen perusteella sähkö, vety, biopolttoaineet, maakaasu ja nestekaasu (LPG) on määritetty tällä hetkellä tärkeimmiksi vaihtoehtoisiksi polttoaineiksi, joilla on mahdollisuudet öljyn korvaamiseen pitkällä aikavälillä, ottaen myös huomioon niiden mahdollinen yhtäaikainen ja yhdistetty käyttö esimerkiksi kaksoispolttoaineteknologiajärjestelmissä. |
| --- | --- |

(4)

Sidosryhmien ja kansallisten asiantuntijoiden kuulemisen sekä komission 24 päivänä tammikuuta 2013 antamassa tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” (7) huomioon otetun asiantuntemuksen perusteella sähkö, vety, biopolttoaineet, maakaasu ja nestekaasu (LPG) on määritetty tällä hetkellä tärkeimmiksi vaihtoehtoisiksi polttoaineiksi, joilla on mahdollisuudet öljyn korvaamiseen pitkällä aikavälillä, ottaen myös huomioon niiden mahdollinen yhtäaikainen ja yhdistetty käyttö esimerkiksi kaksoispolttoaineteknologiajärjestelmissä.

| (5) | Voimanlähteillä tarkoitetaan kaikkia vaihtoehtoisia liikenteen energianlähteitä, joita ei tarvitse vapauttaa palamisreaktioon perustuvalla tai siihen perustumattomalla hapettumisella, kuten sähköä ja vetyä. |
| --- | --- |

(5)

Voimanlähteillä tarkoitetaan kaikkia vaihtoehtoisia liikenteen energianlähteitä, joita ei tarvitse vapauttaa palamisreaktioon perustuvalla tai siihen perustumattomalla hapettumisella, kuten sähköä ja vetyä.

| (6) | Synteettisiä polttoaineita, jotka korvaavat dieselin, bensiinin ja lentopetrolin, voidaan tuottaa erilaisista raaka-aineista, joilla biomassa, kaasu, hiili tai muovijäte muunnetaan nestemäisiksi polttoaineiksi, metaaniksi ja dimetyylieetteriksi. Synteettiset parafiiniset dieselpolttoaineet, kuten vetykäsitellyt kasviöljyt ja Fischer-Tropsch-diesel, ovat liukenevia, ja niitä voidaan sekoittaa fossiiliseen dieselpolttoaineeseen hyvin korkeissa sekoitussuhteissa tai käyttää sekoittamattomina kaikissa nykyisissä tai tulevissa dieselajoneuvoissa. Sen vuoksi näitä polttoaineita voidaan jakaa, varastoida ja käyttää nykyisillä infrastruktuureilla. Bensiinin korvaavat synteettiset polttoaineet, kuten metanoli ja muut alkoholit, voidaan sekoittaa bensiiniin, ja niitä voidaan käyttää nykyisen ajoneuvoteknologian kanssa vähäisin muutoksin. Metanolia voidaan myös käyttää sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Synteettisillä ja parafiinisilla polttoaineilla voidaan vähentää öljyn lähteiden käyttöä liikenteen energianlähteenä. |
| --- | --- |

(6)

Synteettisiä polttoaineita, jotka korvaavat dieselin, bensiinin ja lentopetrolin, voidaan tuottaa erilaisista raaka-aineista, joilla biomassa, kaasu, hiili tai muovijäte muunnetaan nestemäisiksi polttoaineiksi, metaaniksi ja dimetyylieetteriksi. Synteettiset parafiiniset dieselpolttoaineet, kuten vetykäsitellyt kasviöljyt ja Fischer-Tropsch-diesel, ovat liukenevia, ja niitä voidaan sekoittaa fossiiliseen dieselpolttoaineeseen hyvin korkeissa sekoitussuhteissa tai käyttää sekoittamattomina kaikissa nykyisissä tai tulevissa dieselajoneuvoissa. Sen vuoksi näitä polttoaineita voidaan jakaa, varastoida ja käyttää nykyisillä infrastruktuureilla. Bensiinin korvaavat synteettiset polttoaineet, kuten metanoli ja muut alkoholit, voidaan sekoittaa bensiiniin, ja niitä voidaan käyttää nykyisen ajoneuvoteknologian kanssa vähäisin muutoksin. Metanolia voidaan myös käyttää sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Synteettisillä ja parafiinisilla polttoaineilla voidaan vähentää öljyn lähteiden käyttöä liikenteen energianlähteenä.

| (7) | Nestekaasu on vaihtoehtoinen polttoaine, jota saadaan maakaasun käsittelyssä ja öljynjalostuksessa, ja sillä on tavanomaisiin polttoaineisiin verrattuna pienempi hiilijalanjälki ja merkittävästi vähäisemmät saastuttavat päästöt. Erilaisista biomassalähteistä saatavan bionestekaasun odotetaan nousevan käyttökelpoiseksi teknologiaksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Nestekaasua voidaan käyttää maantieliikenteessä (autoissa ja rekoissa) kaikenpituisilla matkoilla. Sitä voidaan myös käyttää sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Nestekaasuinfrastruktuuri on suhteellisen kehittynyttä, ja unionin alueella on jo huomattava määrä jakeluasemia (noin 29 000). Nämä jakeluasemat jakautuvat kuitenkin epätasaisesti, ja monissa maissa niitä on vain vähän. |
| --- | --- |

(7)

Nestekaasu on vaihtoehtoinen polttoaine, jota saadaan maakaasun käsittelyssä ja öljynjalostuksessa, ja sillä on tavanomaisiin polttoaineisiin verrattuna pienempi hiilijalanjälki ja merkittävästi vähäisemmät saastuttavat päästöt. Erilaisista biomassalähteistä saatavan bionestekaasun odotetaan nousevan käyttökelpoiseksi teknologiaksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Nestekaasua voidaan käyttää maantieliikenteessä (autoissa ja rekoissa) kaikenpituisilla matkoilla. Sitä voidaan myös käyttää sisävesiliikenteessä ja lähimerenkulussa. Nestekaasuinfrastruktuuri on suhteellisen kehittynyttä, ja unionin alueella on jo huomattava määrä jakeluasemia (noin 29 000). Nämä jakeluasemat jakautuvat kuitenkin epätasaisesti, ja monissa maissa niitä on vain vähän.

| (8) | Rajoittamatta tämän direktiivin vaihtoehtoisten polttoaineiden määritelmän soveltamista olisi otettava huomioon, että on olemassa muitakin puhtaita polttoainelaatuja, jotka voivat olla vaihtoehto fossiilisille polttoaineille. Uusia vaihtoehtoisia polttoaineita valittaessa olisi tarkasteltava lupaavia tutkimus- ja kehitystuloksia. Standardit ja lainsäädäntö olisi muotoiltava teknologian kannalta avoimesti, jotta tulevaa kehitystä vaihtoehtoisten polttoaineiden ja energialähteiden suuntaan ei estetä. |
| --- | --- |

(8)

Rajoittamatta tämän direktiivin vaihtoehtoisten polttoaineiden määritelmän soveltamista olisi otettava huomioon, että on olemassa muitakin puhtaita polttoainelaatuja, jotka voivat olla vaihtoehto fossiilisille polttoaineille. Uusia vaihtoehtoisia polttoaineita valittaessa olisi tarkasteltava lupaavia tutkimus- ja kehitystuloksia. Standardit ja lainsäädäntö olisi muotoiltava teknologian kannalta avoimesti, jotta tulevaa kehitystä vaihtoehtoisten polttoaineiden ja energialähteiden suuntaan ei estetä.

| (9) | Korkean tason CARS 21 -ryhmän 6 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyssä raportissa todettiin, että unionin laajuisen yhdenmukaisen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin puuttuminen haittaa vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen markkinoille saattamista ja viivästyttää niistä saatavia ympäristöhyötyjä. Komissio otti 8 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan tiedonannossa ”CARS 2020: Kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma” (8) huomioon korkean tason CARS 21 -ryhmän antamat keskeiset suositukset ja esitti niihin perustuvan toimintasuunnitelman. Tämä direktiivi on yksi komission ilmoittamista keskeisistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin osalta. |
| --- | --- |

(9)

Korkean tason CARS 21 -ryhmän 6 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyssä raportissa todettiin, että unionin laajuisen yhdenmukaisen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin puuttuminen haittaa vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen markkinoille saattamista ja viivästyttää niistä saatavia ympäristöhyötyjä. Komissio otti 8 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan tiedonannossa ”CARS 2020: Kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma” (8) huomioon korkean tason CARS 21 -ryhmän antamat keskeiset suositukset ja esitti niihin perustuvan toimintasuunnitelman. Tämä direktiivi on yksi komission ilmoittamista keskeisistä toimista vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin osalta.

| (10) | Olisi vältettävä sitä, että sisämarkkinat pirstaloituvat vaihtoehtoisten polttoaineiden koordinoimattoman markkinoille saattamisen takia. Kaikkien jäsenvaltioiden koordinoiduilla toimintakehyksillä olisi varmistettava pitkän aikavälin varmuus, jota ajoneuvo- ja polttoaineteknologiaan ja infrastruktuurin rakentamiseen tehtävät yksityiset ja julkiset investoinnit edellyttävät, jotta sekä vähennetään liikenteen öljyriippuvuutta että lievennetään liikenteen ympäristövaikutuksia. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa sekä ottaen huomioon myös pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet otettava käyttöön kansalliset toimintakehykset, joissa ne määrittävät päämääränsä ja tavoitteensa sekä tukitoimensa vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotto. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa toimittava yhteistyössä naapurijäsenvaltioiden kanssa alueellisella ja makroalueellisella tasolla neuvottelemalla keskenään ja hyödyntäen yhteisiä toimintakehyksiä erityisesti silloin, kun tarvitaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurikatteen jatkumista valtion rajojen yli tai uuden infrastruktuurin rakentamista valtioiden rajojen läheisyyteen, mukaan lukien syrjimättömät pääsymahdollisuudet lataus- ja tankkauspisteille. Kansallisten toimintakehysten koordinoimista ja niiden johdonmukaisuutta unionin tasolla olisi tuettava jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä sekä komission arvioinneilla ja kertomuksilla. Jotta jäsenvaltioille tehtäisiin helpommaksi toimittaa liitteessä I tarkoitetut tiedot, komission olisi annettava ei-sitovaa ohjeistusta. |
| --- | --- |

(10)

Olisi vältettävä sitä, että sisämarkkinat pirstaloituvat vaihtoehtoisten polttoaineiden koordinoimattoman markkinoille saattamisen takia. Kaikkien jäsenvaltioiden koordinoiduilla toimintakehyksillä olisi varmistettava pitkän aikavälin varmuus, jota ajoneuvo- ja polttoaineteknologiaan ja infrastruktuurin rakentamiseen tehtävät yksityiset ja julkiset investoinnit edellyttävät, jotta sekä vähennetään liikenteen öljyriippuvuutta että lievennetään liikenteen ympäristövaikutuksia. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa sekä ottaen huomioon myös pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet otettava käyttöön kansalliset toimintakehykset, joissa ne määrittävät päämääränsä ja tavoitteensa sekä tukitoimensa vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi, mukaan lukien tarvittavan infrastruktuurin käyttöönotto. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa toimittava yhteistyössä naapurijäsenvaltioiden kanssa alueellisella ja makroalueellisella tasolla neuvottelemalla keskenään ja hyödyntäen yhteisiä toimintakehyksiä erityisesti silloin, kun tarvitaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurikatteen jatkumista valtion rajojen yli tai uuden infrastruktuurin rakentamista valtioiden rajojen läheisyyteen, mukaan lukien syrjimättömät pääsymahdollisuudet lataus- ja tankkauspisteille. Kansallisten toimintakehysten koordinoimista ja niiden johdonmukaisuutta unionin tasolla olisi tuettava jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä sekä komission arvioinneilla ja kertomuksilla. Jotta jäsenvaltioille tehtäisiin helpommaksi toimittaa liitteessä I tarkoitetut tiedot, komission olisi annettava ei-sitovaa ohjeistusta.

| (11) | Kaikkien liikennemuotojen pitkän aikavälin energiatarpeiden täyttämiseksi tarvitaan koordinoitu lähestymistapa. Toimintapolitiikan olisi erityisesti perustuttava vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön ja keskityttävä kunkin liikennemuodon erityistarpeisiin. Kansallisten toimintakehysten laadinnassa olisi otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion alueella olemassa olevien eri liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille. |
| --- | --- |

(11)

Kaikkien liikennemuotojen pitkän aikavälin energiatarpeiden täyttämiseksi tarvitaan koordinoitu lähestymistapa. Toimintapolitiikan olisi erityisesti perustuttava vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön ja keskityttävä kunkin liikennemuodon erityistarpeisiin. Kansallisten toimintakehysten laadinnassa olisi otettava huomioon asianomaisen jäsenvaltion alueella olemassa olevien eri liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille.

| (12) | Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden kansallisten toimintakehysten kehittämistä ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisella. |
| --- | --- |

(12)

Komission olisi helpotettava jäsenvaltioiden kansallisten toimintakehysten kehittämistä ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden välisellä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisella.

| (13) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja asiaan liittyvän infrastruktuurin kehittämiseksi kansalliset toimintakehykset voivat koostua useista suunnitelmista, strategioista tai muista suunnitteluasiakirjoista, jotka on kehitetty erikseen tai yhdennetysti tai muussa muodossa ja jäsenvaltioiden päättämällä hallinnollisella tasolla. |
| --- | --- |

(13)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja asiaan liittyvän infrastruktuurin kehittämiseksi kansalliset toimintakehykset voivat koostua useista suunnitelmista, strategioista tai muista suunnitteluasiakirjoista, jotka on kehitetty erikseen tai yhdennetysti tai muussa muodossa ja jäsenvaltioiden päättämällä hallinnollisella tasolla.

| (14) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevia unionin ja kansallisia tukitoimenpiteitä olisi oltava mahdollista soveltaa kansallisiin toimintakehyksiin sisältyviin polttoaineisiin, jotta julkinen tuki voidaan kohdistaa koordinoituun sisämarkkinoiden kehittämiseen, jonka tavoitteena on vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävillä ajoneuvoilla ja vesialuksilla toteutuva unionin laajuinen liikkuvuus. |
| --- | --- |

(14)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevia unionin ja kansallisia tukitoimenpiteitä olisi oltava mahdollista soveltaa kansallisiin toimintakehyksiin sisältyviin polttoaineisiin, jotta julkinen tuki voidaan kohdistaa koordinoituun sisämarkkinoiden kehittämiseen, jonka tavoitteena on vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävillä ajoneuvoilla ja vesialuksilla toteutuva unionin laajuinen liikkuvuus.

| (15) | Tällä direktiivillä ei ole tarkoitus aiheuttaa jäsenvaltioille tai alue- ja paikallisviranomaisille taloudellista lisärasitetta. Jäsenvaltioiden olisi voitava panna tämä direktiivi täytäntöön käyttämällä lukuisia sääntely- tai muita kannustimia ja toimenpiteitä läheisessä yhteistyössä yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, joiden olisi oltava johtavassa asemassa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämisen tukemisessa. |
| --- | --- |

(15)

Tällä direktiivillä ei ole tarkoitus aiheuttaa jäsenvaltioille tai alue- ja paikallisviranomaisille taloudellista lisärasitetta. Jäsenvaltioiden olisi voitava panna tämä direktiivi täytäntöön käyttämällä lukuisia sääntely- tai muita kannustimia ja toimenpiteitä läheisessä yhteistyössä yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, joiden olisi oltava johtavassa asemassa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämisen tukemisessa.

| (16) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (9) mukaisesti uuden tekniikan ja innovoinnin kehittämiseen erityisesti hiilen poistamiseksi liikenteestä voidaan myöntää unionin rahoitusta. Kyseisessä asetuksessa säädetään myös lisärahoituksen myöntämisestä toimille, joilla hyödynnetään synergiaetuja ainakin kahden sen soveltamisalaan kuuluvan alan välillä (eli liikenne, energia ja televiestintä). Komissiota avustaa Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea, joka koordinoi työohjelmia siinä tarkoituksessa, että monialaisten ehdotuspyyntöjen toteuttaminen olisi mahdollista, jotta voitaisiin hyödyntää mainittujen alojen välisiä synergiaetuja täysimääräisesti. Verkkojen Eurooppa -välineellä edistettäisiin näin ollen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (9) mukaisesti uuden tekniikan ja innovoinnin kehittämiseen erityisesti hiilen poistamiseksi liikenteestä voidaan myöntää unionin rahoitusta. Kyseisessä asetuksessa säädetään myös lisärahoituksen myöntämisestä toimille, joilla hyödynnetään synergiaetuja ainakin kahden sen soveltamisalaan kuuluvan alan välillä (eli liikenne, energia ja televiestintä). Komissiota avustaa Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea, joka koordinoi työohjelmia siinä tarkoituksessa, että monialaisten ehdotuspyyntöjen toteuttaminen olisi mahdollista, jotta voitaisiin hyödyntää mainittujen alojen välisiä synergiaetuja täysimääräisesti. Verkkojen Eurooppa -välineellä edistettäisiin näin ollen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa.

| (17) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (10) perustettu Horisontti 2020 -puiteohjelma tarjoaa myös tukea vaihtoehtoisia polttoaineita käyttäviä ajoneuvoja ja niihin liittyvää infrastruktuuria koskevalle tutkimukselle ja innovoinnille etenkin ohjelman painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet” erityistavoitteesta ”Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne”. Tämän rahoituslähteen avulla olisi myös edistettävä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä, ja se olisi nähtävä lisämahdollisuutena varmistaa kestävät liikennemarkkinat kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (10) perustettu Horisontti 2020 -puiteohjelma tarjoaa myös tukea vaihtoehtoisia polttoaineita käyttäviä ajoneuvoja ja niihin liittyvää infrastruktuuria koskevalle tutkimukselle ja innovoinnille etenkin ohjelman painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet” erityistavoitteesta ”Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne”. Tämän rahoituslähteen avulla olisi myös edistettävä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittämistä, ja se olisi nähtävä lisämahdollisuutena varmistaa kestävät liikennemarkkinat kaikkialla unionissa.

| (18) | Jotta saataisiin aikaan investointeja kestävään liikenteeseen ja tuettaisiin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa unionissa, komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava tämän alan kansallisia ja alueellisia kehitystoimia. Niiden olisi kannustettava parhaiden käytäntöjen vaihtoa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönoton alalla sekä paikallisten ja alueellisten kehitysaloitteiden välistä hallinnointia, ja tässä tarkoituksessa niiden olisi edistettävä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja etenkin Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston käyttöä. |
| --- | --- |

(18)

Jotta saataisiin aikaan investointeja kestävään liikenteeseen ja tuettaisiin vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa unionissa, komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava tämän alan kansallisia ja alueellisia kehitystoimia. Niiden olisi kannustettava parhaiden käytäntöjen vaihtoa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönoton alalla sekä paikallisten ja alueellisten kehitysaloitteiden välistä hallinnointia, ja tässä tarkoituksessa niiden olisi edistettävä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja etenkin Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston käyttöä.

| (19) | Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat tukitoimenpiteet olisi toteutettava Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen sisältyvien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat pitää tarpeellisena tukea toimijoita, joihin tämä direktiivi vaikuttaa, sovellettavien valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisesti. Kaikki komissiolle ilmoitetut vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat kansalliset tukitoimet olisi arvioitava viipymättä. |
| --- | --- |

(19)

Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat tukitoimenpiteet olisi toteutettava Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen sisältyvien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat pitää tarpeellisena tukea toimijoita, joihin tämä direktiivi vaikuttaa, sovellettavien valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisesti. Kaikki komissiolle ilmoitetut vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat kansalliset tukitoimet olisi arvioitava viipymättä.

| (20) | Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) koskevissa suuntaviivoissa todetaan, että vaihtoehtoiset polttoaineet toimivat ainakin osittain korvikkeena fossiilisen öljyn lähteille liikenteen energiantuotannossa, edistävät hiilen poistamista liikenteestä ja vahvistavat liikenteen alan ympäristösuorituskykyä. TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään uusien teknologioiden ja innovoinnin osalta, että TEN-T:n on mahdollistettava hiilen poistaminen kaikista liikennemuodoista edistämällä energiatehokkuutta, ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia käyttövoimajärjestelmiä ja tarjoamalla vastaavaa infrastruktuuria. TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään lisäksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1315/2013 (11) perustetun ydinverkon, jäljempänä ’TEN-T-ydinverkko’, sisävesi- ja merisatamissa, lentoasemilla ja maanteillä on asetettava saataville vaihtoehtoisia polttoaineita. Verkkojen Eurooppa -välineessä voidaan TEN-T-rahoitusvälineen mukaan myöntää tukea siihen, että TEN-T-ydinverkossa otetaan käyttöön tällaisia uusia teknologioita ja innovaatioita, mukaan lukien infrastruktuuri vaihtoehtoisille puhtaille polttoaineille. Lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineestä voidaan saada rahoitustukea vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden infrastruktuurin luomiseen laajempaa kattavaa verkostoa varten julkisten hankintojen ja rahoitusvälineiden, kuten hankejoukkovelkakirjojen, muodossa. |
| --- | --- |

(20)

Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) koskevissa suuntaviivoissa todetaan, että vaihtoehtoiset polttoaineet toimivat ainakin osittain korvikkeena fossiilisen öljyn lähteille liikenteen energiantuotannossa, edistävät hiilen poistamista liikenteestä ja vahvistavat liikenteen alan ympäristösuorituskykyä. TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään uusien teknologioiden ja innovoinnin osalta, että TEN-T:n on mahdollistettava hiilen poistaminen kaikista liikennemuodoista edistämällä energiatehokkuutta, ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia käyttövoimajärjestelmiä ja tarjoamalla vastaavaa infrastruktuuria. TEN-T-suuntaviivoissa edellytetään lisäksi, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1315/2013 (11) perustetun ydinverkon, jäljempänä ’TEN-T-ydinverkko’, sisävesi- ja merisatamissa, lentoasemilla ja maanteillä on asetettava saataville vaihtoehtoisia polttoaineita. Verkkojen Eurooppa -välineessä voidaan TEN-T-rahoitusvälineen mukaan myöntää tukea siihen, että TEN-T-ydinverkossa otetaan käyttöön tällaisia uusia teknologioita ja innovaatioita, mukaan lukien infrastruktuuri vaihtoehtoisille puhtaille polttoaineille. Lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineestä voidaan saada rahoitustukea vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden infrastruktuurin luomiseen laajempaa kattavaa verkostoa varten julkisten hankintojen ja rahoitusvälineiden, kuten hankejoukkovelkakirjojen, muodossa.

| (21) | Biopolttoaineet, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2009/28/EY, ovat nykyisin tärkein vaihtoehtoisten polttoaineiden laji, ja niiden osuus oli 4,7 prosenttia unionin liikenteessä vuonna 2011 käytetyn polttoaineen kokonaismäärästä. Niillä voidaan myös vähentää kokonaishiilidioksidipäästöjä huomattavasti, jos ne tuotetaan kestävällä tavalla. Ne voisivat tarjota puhdasta energiaa kaikille liikennemuodoille. |
| --- | --- |

(21)

Biopolttoaineet, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2009/28/EY, ovat nykyisin tärkein vaihtoehtoisten polttoaineiden laji, ja niiden osuus oli 4,7 prosenttia unionin liikenteessä vuonna 2011 käytetyn polttoaineen kokonaismäärästä. Niillä voidaan myös vähentää kokonaishiilidioksidipäästöjä huomattavasti, jos ne tuotetaan kestävällä tavalla. Ne voisivat tarjota puhdasta energiaa kaikille liikennemuodoille.

| (22) | Koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehitys ei ole yhdenmukaista unionin tasolla, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella eikä unionin laajuista liikkuvuutta kysyntäpuolella. On tarpeen rakentaa uusia infrastruktuuriverkkoja esimerkiksi sähköä, maakaasua (nesteytetty maakaasu (LNG) ja paineistettu maakaasu (CNG)) ja tarvittaessa vetyä varten. On tärkeää tiedostaa kunkin polttoaineteknologian ja siihen liittyvien infrastruktuurien eriasteinen kehitys, myös liiketoimintamallien kypsyys yksityisten investoijien kannalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden saatavuus ja niiden hyväksyttävyys käyttäjien keskuudessa. Olisi varmistettava teknologiariippumattomuus ja kansallisissa toimintakehyksissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon vaatimus tukea vaihtoehtoisten polttoaineiden kaupallista kehittämistä. Lisäksi kansallisia toimintakehyksiä laadittaessa olisi otettava huomioon väestötiheys ja maantieteelliset ominaispiirteet. |
| --- | --- |

(22)

Koska vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehitys ei ole yhdenmukaista unionin tasolla, ei ole mahdollista saavuttaa mittakaavaetuja tarjontapuolella eikä unionin laajuista liikkuvuutta kysyntäpuolella. On tarpeen rakentaa uusia infrastruktuuriverkkoja esimerkiksi sähköä, maakaasua (nesteytetty maakaasu (LNG) ja paineistettu maakaasu (CNG)) ja tarvittaessa vetyä varten. On tärkeää tiedostaa kunkin polttoaineteknologian ja siihen liittyvien infrastruktuurien eriasteinen kehitys, myös liiketoimintamallien kypsyys yksityisten investoijien kannalta sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden saatavuus ja niiden hyväksyttävyys käyttäjien keskuudessa. Olisi varmistettava teknologiariippumattomuus ja kansallisissa toimintakehyksissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon vaatimus tukea vaihtoehtoisten polttoaineiden kaupallista kehittämistä. Lisäksi kansallisia toimintakehyksiä laadittaessa olisi otettava huomioon väestötiheys ja maantieteelliset ominaispiirteet.

| (23) | Sähkön avulla pystytään lisäämään maantieajoneuvojen energiatehokkuutta ja vähentämään liikenteen hiilidioksidipäästöjä. Se on välttämätön voimanlähde otettaessa käyttöön sähkökäyttöisiä ajoneuvoja, mukaan lukien L-luokan ajoneuvot, sellaisina kuin niitä tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (12) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013 (13), joiden avulla voidaan parantaa ilmanlaatua ja vähentää melua kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että julkisia latauspisteitä rakennetaan riittävän tiuhaan, jotta sähkökäyttöiset ajoneuvot voivat liikkua ainakin kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla sekä tarvittaessa jäsenvaltioiden määrittämien verkkojen sisällä. Tällaisten latauspisteiden lukumäärä olisi määritettävä ottamalla huomioon arviot kussakin jäsenvaltiossa vuoden 2020 loppuun mennessä rekisteröitävien sähköisten ajoneuvojen määrästä. Ohjeellisesti voidaan sanoa, että latauspisteitä olisi oltava keskimäärin vähintään yksi kymmentä autoa kohti ottaen huomioon myös autotyyppi, latausteknologia ja käytettävissä olevat yksityiset latauspisteet. Asianmukainen määrä julkisia latauspisteitä olisi asennettava erityisesti julkisen liikenteen asemille, kuten satamien matkustajaterminaaleihin, lentoasemille ja rautatieasemille. Sähkökäyttöisen ajoneuvon omistavat yksityishenkilöt ovat suuressa määrin riippuvaisia mahdollisuudesta käyttää latauspisteitä joukkopysäköintialueilla, kuten kerrostalojen sekä toimisto- ja liikekiinteistöjen pysäköintialueilla. Viranomaisten olisi toteutettava tällaisten ajoneuvojen käyttäjiä auttavia toimenpiteitä varmistamalla, että kiinteistöjen rakennuttajat ja huoltajat rakentavat tarvittavan infrastruktuurin, jossa on riittävä määrä sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteitä. |
| --- | --- |

(23)

Sähkön avulla pystytään lisäämään maantieajoneuvojen energiatehokkuutta ja vähentämään liikenteen hiilidioksidipäästöjä. Se on välttämätön voimanlähde otettaessa käyttöön sähkökäyttöisiä ajoneuvoja, mukaan lukien L-luokan ajoneuvot, sellaisina kuin niitä tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (12) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013 (13), joiden avulla voidaan parantaa ilmanlaatua ja vähentää melua kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että julkisia latauspisteitä rakennetaan riittävän tiuhaan, jotta sähkökäyttöiset ajoneuvot voivat liikkua ainakin kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla sekä tarvittaessa jäsenvaltioiden määrittämien verkkojen sisällä. Tällaisten latauspisteiden lukumäärä olisi määritettävä ottamalla huomioon arviot kussakin jäsenvaltiossa vuoden 2020 loppuun mennessä rekisteröitävien sähköisten ajoneuvojen määrästä. Ohjeellisesti voidaan sanoa, että latauspisteitä olisi oltava keskimäärin vähintään yksi kymmentä autoa kohti ottaen huomioon myös autotyyppi, latausteknologia ja käytettävissä olevat yksityiset latauspisteet. Asianmukainen määrä julkisia latauspisteitä olisi asennettava erityisesti julkisen liikenteen asemille, kuten satamien matkustajaterminaaleihin, lentoasemille ja rautatieasemille. Sähkökäyttöisen ajoneuvon omistavat yksityishenkilöt ovat suuressa määrin riippuvaisia mahdollisuudesta käyttää latauspisteitä joukkopysäköintialueilla, kuten kerrostalojen sekä toimisto- ja liikekiinteistöjen pysäköintialueilla. Viranomaisten olisi toteutettava tällaisten ajoneuvojen käyttäjiä auttavia toimenpiteitä varmistamalla, että kiinteistöjen rakennuttajat ja huoltajat rakentavat tarvittavan infrastruktuurin, jossa on riittävä määrä sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteitä.

| (24) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niihin rakennetaan julkisesti saatavilla oleva infrastruktuuri moottoriajoneuvojen sähkönjakelua varten. Jotta jäsenvaltioiden kansallisissa toimintakehyksissä määritettäisiin asianmukainen määrä julkisia latauspisteitä, jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon alueellaan olemassa olevien julkisten latauspisteiden määrä sekä latauspisteitä koskevat eritelmät ja päättää, keskitetäänkö pisteiden käyttöönottotoimet normaali- vai suuritehoisiin latauspisteisiin. |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niihin rakennetaan julkisesti saatavilla oleva infrastruktuuri moottoriajoneuvojen sähkönjakelua varten. Jotta jäsenvaltioiden kansallisissa toimintakehyksissä määritettäisiin asianmukainen määrä julkisia latauspisteitä, jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon alueellaan olemassa olevien julkisten latauspisteiden määrä sekä latauspisteitä koskevat eritelmät ja päättää, keskitetäänkö pisteiden käyttöönottotoimet normaali- vai suuritehoisiin latauspisteisiin.

| (25) | Sähköinen liikenne on nopeasti kehittyvä ala. Nykyisissä lataustekniikoissa käytetään kaapeliliitäntöjä, mutta on otettava huomioon myös tulevat, esimerkiksi langatonta latausta tai vaihdettavia akkuja käyttävät rajapintatekniikat. Lainsäädännöllä on varmistettava, että teknistä innovointia helpotetaan. Tämä direktiivi olisi sen vuoksi tarvittaessa saatettava ajan tasalle tulevien, esimerkiksi langatonta latausta ja vaihdettavia akkuja käyttävää tekniikkaa koskevien standardien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(25)

Sähköinen liikenne on nopeasti kehittyvä ala. Nykyisissä lataustekniikoissa käytetään kaapeliliitäntöjä, mutta on otettava huomioon myös tulevat, esimerkiksi langatonta latausta tai vaihdettavia akkuja käyttävät rajapintatekniikat. Lainsäädännöllä on varmistettava, että teknistä innovointia helpotetaan. Tämä direktiivi olisi sen vuoksi tarvittaessa saatettava ajan tasalle tulevien, esimerkiksi langatonta latausta ja vaihdettavia akkuja käyttävää tekniikkaa koskevien standardien huomioon ottamiseksi.

| (26) | Julkisia lataus- tai tankkauspisteitä voivat olla esimerkiksi yksityisessä omistuksessa olevat lataus- tai tankkauspisteet taikka laitteet, joihin rekisteröintikortin omistavilla tai -maksun suorittaneilla käyttäjillä on pääsy, tai yhteiskyytijärjestelyjä palvelevat lataus- tai tankkauspisteet, joihin sopimuksen tehneillä kolmansilla osapuolilla on käyttöoikeus, tai julkisten pysäköintialueiden lataus- tai tankkauspisteet. Lataus- tai tankkauspisteet, joihin yksityisillä käyttäjillä on pääsy luvan tai sopimuksen perusteella, olisi katsottava julkisiksi lataus- tai tankkauspisteiksi. |
| --- | --- |

(26)

Julkisia lataus- tai tankkauspisteitä voivat olla esimerkiksi yksityisessä omistuksessa olevat lataus- tai tankkauspisteet taikka laitteet, joihin rekisteröintikortin omistavilla tai -maksun suorittaneilla käyttäjillä on pääsy, tai yhteiskyytijärjestelyjä palvelevat lataus- tai tankkauspisteet, joihin sopimuksen tehneillä kolmansilla osapuolilla on käyttöoikeus, tai julkisten pysäköintialueiden lataus- tai tankkauspisteet. Lataus- tai tankkauspisteet, joihin yksityisillä käyttäjillä on pääsy luvan tai sopimuksen perusteella, olisi katsottava julkisiksi lataus- tai tankkauspisteiksi.

| (27) | Sähkö ja vety ovat erityisen houkuttelevia voimanlähteitä sähkö- tai polttokennokäyttöisille ajoneuvoille ja L-luokan ajoneuvoille kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla, koska kyseisillä ajoneuvoilla voidaan parantaa ilmanlaatua ja vähentää melua. Sähköinen liikenne on tärkeä tekijä unionin kunnianhimoisten ilmasto- ja energiatavoitteiden täyttämisessä vuoteen 2020 mennessä. Direktiivissä 2009/28/EY, jonka jäsenvaltiot ovat viimeistään 5 päivänä joulukuuta 2010 saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöä, asetetaan kaikille jäsenvaltioille pakolliset tavoitteet, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuutta unionin sen tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä, että uusiutuvista lähteistä saatavan energian osuus on vähintään 20 prosenttia ja että 10 prosenttia uusiutuvasta energiasta käytetään nimenomaan liikenteen alalla. |
| --- | --- |

(27)

Sähkö ja vety ovat erityisen houkuttelevia voimanlähteitä sähkö- tai polttokennokäyttöisille ajoneuvoille ja L-luokan ajoneuvoille kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla, koska kyseisillä ajoneuvoilla voidaan parantaa ilmanlaatua ja vähentää melua. Sähköinen liikenne on tärkeä tekijä unionin kunnianhimoisten ilmasto- ja energiatavoitteiden täyttämisessä vuoteen 2020 mennessä. Direktiivissä 2009/28/EY, jonka jäsenvaltiot ovat viimeistään 5 päivänä joulukuuta 2010 saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöä, asetetaan kaikille jäsenvaltioille pakolliset tavoitteet, jotka koskevat uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuutta unionin sen tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä, että uusiutuvista lähteistä saatavan energian osuus on vähintään 20 prosenttia ja että 10 prosenttia uusiutuvasta energiasta käytetään nimenomaan liikenteen alalla.

| (28) | Sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamisessa latauspisteissä olisi hyödynnettävä älykkäitä mittausjärjestelmiä, jos se on teknisesti ja taloudellisesti järkevää. Tämä edistäisi sähköverkon vakautta, kun ajoneuvojen akut ladattaisiin sähköverkosta sähkön yleisen kysynnän ollessa alhaista. Järjestelmät mahdollistaisivat myös turvallisen ja joustavan tietojen käsittelyn. Pitkällä aikavälillä voisi myös olla mahdollista, että sähkökäyttöiset ajoneuvot syöttäisivät sähköä akuista takaisin sähköverkkoon silloin, kun sähkön yleinen kysyntä on korkea. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/27/EU (14) määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat verkon vakauden varmistamiseksi ja latauspalvelujen järkevän käytön kannustamiseksi tarvittavien reaaliaikaisten tietojen tuottamisen. Älykkäillä mittausjärjestelmillä saadaan tarkkaa ja avointa tietoa latauspalvelujen kustannuksista ja käytettävyydestä sekä kannustetaan siten lataamaan aikoina, jolloin kuormitus ei ole suurimmillaan, eli kun sähkön yleinen kysyntä on alhainen ja hinnat ovat alhaiset. Älykkäiden mittausjärjestelmien käyttö optimoi lataamisen, mikä hyödyttää sekä sähköjärjestelmää että kuluttajia. |
| --- | --- |

(28)

Sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamisessa latauspisteissä olisi hyödynnettävä älykkäitä mittausjärjestelmiä, jos se on teknisesti ja taloudellisesti järkevää. Tämä edistäisi sähköverkon vakautta, kun ajoneuvojen akut ladattaisiin sähköverkosta sähkön yleisen kysynnän ollessa alhaista. Järjestelmät mahdollistaisivat myös turvallisen ja joustavan tietojen käsittelyn. Pitkällä aikavälillä voisi myös olla mahdollista, että sähkökäyttöiset ajoneuvot syöttäisivät sähköä akuista takaisin sähköverkkoon silloin, kun sähkön yleinen kysyntä on korkea. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/27/EU (14) määritellyt älykkäät mittausjärjestelmät mahdollistavat verkon vakauden varmistamiseksi ja latauspalvelujen järkevän käytön kannustamiseksi tarvittavien reaaliaikaisten tietojen tuottamisen. Älykkäillä mittausjärjestelmillä saadaan tarkkaa ja avointa tietoa latauspalvelujen kustannuksista ja käytettävyydestä sekä kannustetaan siten lataamaan aikoina, jolloin kuormitus ei ole suurimmillaan, eli kun sähkön yleinen kysyntä on alhainen ja hinnat ovat alhaiset. Älykkäiden mittausjärjestelmien käyttö optimoi lataamisen, mikä hyödyttää sekä sähköjärjestelmää että kuluttajia.

| (29) | Kun kyse on muista kuin julkisista sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteistä, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tutkimaan sellaisten synergiaetujen teknistä ja taloudellista toteutettavuutta, joita saadaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (15) liitteessä I olevassa 2 kohdassa esitetystä velvoitteesta johtuvista älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottosuunnitelmista. Jakeluverkonhaltijoilla on tärkeä osa latauspisteiden edistämisessä. Toimintansa kehittämisessä jakeluverkonhaltijoiden, joista jotkin voivat olla osa vertikaalisesti integroitua yritystä, joka omistaa latauspisteitä tai harjoittaa niillä toimintaa, olisi tehtävä yhteistyötä kaikkien muiden latauspisteiden omistajien tai haltijoiden kanssa syrjimättömällä tavalla, etenkin antamalla tarvittavia tietoja, jotta järjestelmään pääsy ja sen käyttö olisi tehokasta. |
| --- | --- |

(29)

Kun kyse on muista kuin julkisista sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteistä, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tutkimaan sellaisten synergiaetujen teknistä ja taloudellista toteutettavuutta, joita saadaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (15) liitteessä I olevassa 2 kohdassa esitetystä velvoitteesta johtuvista älykkäiden mittausjärjestelmien käyttöönottosuunnitelmista. Jakeluverkonhaltijoilla on tärkeä osa latauspisteiden edistämisessä. Toimintansa kehittämisessä jakeluverkonhaltijoiden, joista jotkin voivat olla osa vertikaalisesti integroitua yritystä, joka omistaa latauspisteitä tai harjoittaa niillä toimintaa, olisi tehtävä yhteistyötä kaikkien muiden latauspisteiden omistajien tai haltijoiden kanssa syrjimättömällä tavalla, etenkin antamalla tarvittavia tietoja, jotta järjestelmään pääsy ja sen käyttö olisi tehokasta.

| (30) | Kehitettäessä infrastruktuuria sähkökäyttöisiä ajoneuvoja varten kyseisen infrastruktuurin vuorovaikutuksen sähköverkon kanssa ja unionin sähköpolitiikan olisi oltava yhdenmukaista direktiivissä 2009/72/EY määritettyjen periaatteiden kanssa. Sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteiden käyttöönotosta ja hallinnoinnista olisi kehitettävä kilpailulle avoimet markkinat, joille kaikilla infrastruktuurin markkinoille saattamisesta tai sillä toiminnan harjoittamisesta kiinnostuneilla osapuolilla on vapaa pääsy. |
| --- | --- |

(30)

Kehitettäessä infrastruktuuria sähkökäyttöisiä ajoneuvoja varten kyseisen infrastruktuurin vuorovaikutuksen sähköverkon kanssa ja unionin sähköpolitiikan olisi oltava yhdenmukaista direktiivissä 2009/72/EY määritettyjen periaatteiden kanssa. Sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteiden käyttöönotosta ja hallinnoinnista olisi kehitettävä kilpailulle avoimet markkinat, joille kaikilla infrastruktuurin markkinoille saattamisesta tai sillä toiminnan harjoittamisesta kiinnostuneilla osapuolilla on vapaa pääsy.

| (31) | Unionin sähköntoimittajien pääsyn latauspisteisiin ei pitäisi rajoittaa direktiivin 2009/72/EY 44 artiklan mukaisia poikkeuksia. |
| --- | --- |

(31)

Unionin sähköntoimittajien pääsyn latauspisteisiin ei pitäisi rajoittaa direktiivin 2009/72/EY 44 artiklan mukaisia poikkeuksia.

| (32) | Komissio antoi vuonna 2010 eurooppalaisille standardointielimille toimeksiannon (M468) antaa uusia standardeja tai tarkistaa olemassa olevia standardeja sähkönsyöttöpisteiden ja sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauslaitteiden yhteentoimivuuden ja yhteenliitettävyyden varmistamiseksi. CEN/CENELEC perusti teemaryhmän, joka julkaisi raportin lokakuussa 2011. Raportissa annettiin useita suosituksia, mutta yhteisymmärrystä yhdestä yhteisestä standardoidusta rajapinnasta ei saavutettu. Sen vuoksi tarvitaan uusia toimia, jotta voidaan tarjota ilman patenttioikeutta oleva ratkaisu, jolla varmistetaan yhteentoimivuus kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(32)

Komissio antoi vuonna 2010 eurooppalaisille standardointielimille toimeksiannon (M468) antaa uusia standardeja tai tarkistaa olemassa olevia standardeja sähkönsyöttöpisteiden ja sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauslaitteiden yhteentoimivuuden ja yhteenliitettävyyden varmistamiseksi. CEN/CENELEC perusti teemaryhmän, joka julkaisi raportin lokakuussa 2011. Raportissa annettiin useita suosituksia, mutta yhteisymmärrystä yhdestä yhteisestä standardoidusta rajapinnasta ei saavutettu. Sen vuoksi tarvitaan uusia toimia, jotta voidaan tarjota ilman patenttioikeutta oleva ratkaisu, jolla varmistetaan yhteentoimivuus kaikkialla unionissa.

| (33) | Rajapinta sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamiseksi voisi sisältää useita pistorasioita tai ajoneuvon liittimiä, kunhan yksi niistä on tässä direktiivissä vahvistettujen teknisten eritelmien mukainen monistandardilatauksen mahdollistamiseksi. Se, että tässä direktiivissä on valittu unionin laajuiset yhteiset liittimet sähkökäyttöisiä ajoneuvoja varten (tyyppi 2 ja tyyppi ”Combo 2”), ei saisi kuitenkaan haitata jäsenvaltioita, jotka ovat jo investoineet latauspisteiden muiden standardoitujen teknologioiden käyttöönottoon, eikä sen pitäisi vaikuttaa ennen tämän direktiivin voimaantuloa käyttöön otettuihin olemassa oleviin latauspisteisiin. Sähkökäyttöisiä ajoneuvoja, joita on liikenteessä jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa, olisi voitava ladata, vaikka ne olisi suunniteltu ladattaviksi latauspisteissä, jotka eivät ole tässä direktiivissä vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia. Normaalitehoisten ja suuritehoisten latauspisteiden laitteiden valinnassa olisi otettava huomioon kansallisesti voimassa olevat turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(33)

Rajapinta sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamiseksi voisi sisältää useita pistorasioita tai ajoneuvon liittimiä, kunhan yksi niistä on tässä direktiivissä vahvistettujen teknisten eritelmien mukainen monistandardilatauksen mahdollistamiseksi. Se, että tässä direktiivissä on valittu unionin laajuiset yhteiset liittimet sähkökäyttöisiä ajoneuvoja varten (tyyppi 2 ja tyyppi ”Combo 2”), ei saisi kuitenkaan haitata jäsenvaltioita, jotka ovat jo investoineet latauspisteiden muiden standardoitujen teknologioiden käyttöönottoon, eikä sen pitäisi vaikuttaa ennen tämän direktiivin voimaantuloa käyttöön otettuihin olemassa oleviin latauspisteisiin. Sähkökäyttöisiä ajoneuvoja, joita on liikenteessä jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa, olisi voitava ladata, vaikka ne olisi suunniteltu ladattaviksi latauspisteissä, jotka eivät ole tässä direktiivissä vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia. Normaalitehoisten ja suuritehoisten latauspisteiden laitteiden valinnassa olisi otettava huomioon kansallisesti voimassa olevat turvallisuusvaatimukset.

| (34) | Maasähkölaitteet voivat palvella meri- ja sisävesiliikennettä puhtaan energian lähteenä erityisesti meri- ja sisävesiliikenteen satamissa, joissa ilmanlaatu tai melutasot ovat huonot. Maasähkö voi vähentää meri- ja sisävesialusten aiheuttamia ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

(34)

Maasähkölaitteet voivat palvella meri- ja sisävesiliikennettä puhtaan energian lähteenä erityisesti meri- ja sisävesiliikenteen satamissa, joissa ilmanlaatu tai melutasot ovat huonot. Maasähkö voi vähentää meri- ja sisävesialusten aiheuttamia ympäristövaikutuksia.

| (35) | Maasähkön syötön standardointi ei saisi estää niiden järjestelmien käyttöä, jotka olivat olemassa jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti sallittava nykyisten järjestelmien kunnossapito ja parantaminen, jotta varmistettaisiin niiden tehokas käyttö koko niiden käyttöiän ajan, edellyttämättä tässä direktiivissä vahvistettujen teknisten eritelmien täydellistä noudattamista. |
| --- | --- |

(35)

Maasähkön syötön standardointi ei saisi estää niiden järjestelmien käyttöä, jotka olivat olemassa jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti sallittava nykyisten järjestelmien kunnossapito ja parantaminen, jotta varmistettaisiin niiden tehokas käyttö koko niiden käyttöiän ajan, edellyttämättä tässä direktiivissä vahvistettujen teknisten eritelmien täydellistä noudattamista.

| (36) | Sähkönsyöttö lentokentillä paikallaan oleviin lentokoneisiin voi vähentää polttoaineen kulutusta ja melua, parantaa ilmanlaatua ja vähentää vaikutusta ilmastonmuutokseen. Jäsenvaltioiden olisi tästä syystä varmistettava, että sähkönsyötön asentaminen lentokentille otetaan huomioon niiden kansallisissa toimintakehyksissä. |
| --- | --- |

(36)

Sähkönsyöttö lentokentillä paikallaan oleviin lentokoneisiin voi vähentää polttoaineen kulutusta ja melua, parantaa ilmanlaatua ja vähentää vaikutusta ilmastonmuutokseen. Jäsenvaltioiden olisi tästä syystä varmistettava, että sähkönsyötön asentaminen lentokentille otetaan huomioon niiden kansallisissa toimintakehyksissä.

| (37) | Vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen, mukaan lukien vetykäyttöiset L-luokan ajoneuvot, markkinaosuus on tällä hetkellä erittäin pieni, mutta riittävän vetytankkausinfrastruktuurin rakentaminen on välttämätöntä, jotta vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen käyttöönotto olisi mahdollista laajemmassa mittakaavassa. |
| --- | --- |

(37)

Vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen, mukaan lukien vetykäyttöiset L-luokan ajoneuvot, markkinaosuus on tällä hetkellä erittäin pieni, mutta riittävän vetytankkausinfrastruktuurin rakentaminen on välttämätöntä, jotta vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen käyttöönotto olisi mahdollista laajemmassa mittakaavassa.

| (38) | Jäsenvaltioiden, jotka päättävät sisällyttää vetytankkauspisteet kansallisiin toimintakehyksiinsä, olisi varmistettava, että moottoriajoneuvoja varten rakennetaan julkinen vetytankkausinfrastruktuuri, jolla varmistetaan vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen liikkuminen jäsenvaltioiden määrittämissä verkostoissa. Tarvittaessa olisi otettava huomioon rajat ylittävät yhteydet, jotta vetykäyttöiset moottoriajoneuvot voivat liikkua koko unionin alueella. |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltioiden, jotka päättävät sisällyttää vetytankkauspisteet kansallisiin toimintakehyksiinsä, olisi varmistettava, että moottoriajoneuvoja varten rakennetaan julkinen vetytankkausinfrastruktuuri, jolla varmistetaan vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen liikkuminen jäsenvaltioiden määrittämissä verkostoissa. Tarvittaessa olisi otettava huomioon rajat ylittävät yhteydet, jotta vetykäyttöiset moottoriajoneuvot voivat liikkua koko unionin alueella.

| (39) | Unionissa on tällä hetkellä käytössä noin 3 000 maakaasukäyttöisten ajoneuvojen tankkauspistettä. Uusia tankkauspisteitä voitaisiin ottaa käyttöön ja niihin voitaisiin syöttää maakaasua unionin olemassa olevan hyvin kehittyneen jakeluverkon alueella edellyttäen, että kaasun laatu on sopivaa käytettäväksi nykyistä ja edistynyttä teknologiaa hyödyntävissä maakaasukäyttöisissä ajoneuvoissa. Nykyistä maakaasun jakeluverkkoa voitaisiin täydentää paikallisilla tankkauspisteillä, joissa olisi paikallisesti tuotettua biometaania. |
| --- | --- |

(39)

Unionissa on tällä hetkellä käytössä noin 3 000 maakaasukäyttöisten ajoneuvojen tankkauspistettä. Uusia tankkauspisteitä voitaisiin ottaa käyttöön ja niihin voitaisiin syöttää maakaasua unionin olemassa olevan hyvin kehittyneen jakeluverkon alueella edellyttäen, että kaasun laatu on sopivaa käytettäväksi nykyistä ja edistynyttä teknologiaa hyödyntävissä maakaasukäyttöisissä ajoneuvoissa. Nykyistä maakaasun jakeluverkkoa voitaisiin täydentää paikallisilla tankkauspisteillä, joissa olisi paikallisesti tuotettua biometaania.

| (40) | Maakaasun yhteinen infrastruktuuri edellyttää yhteisiä teknisiä eritelmiä sen laitteiston ja kaasun laadun suhteen. Unionissa käytetyn maakaasun laatu riippuu sen alkuperästä, sen ainesosista, esimerkiksi biometaanista, joka on sekoitettu maakaasuun, ja maakaasun käsittelystä jakeluketjussa. Toisistaan poikkeavat tekniset ominaisuudet voisivat estää moottoreiden optimaalista käyttöä ja vähentää niiden energiatehokkuutta. Teknisen komitean CEN/TC 408 43 -projektikomitea on tämän osalta kehittämässä liikenteessä käytettävää maakaasua ja biometaanin injektointia maakaasuverkkoon koskevia laatueritelmiä. |
| --- | --- |

(40)

Maakaasun yhteinen infrastruktuuri edellyttää yhteisiä teknisiä eritelmiä sen laitteiston ja kaasun laadun suhteen. Unionissa käytetyn maakaasun laatu riippuu sen alkuperästä, sen ainesosista, esimerkiksi biometaanista, joka on sekoitettu maakaasuun, ja maakaasun käsittelystä jakeluketjussa. Toisistaan poikkeavat tekniset ominaisuudet voisivat estää moottoreiden optimaalista käyttöä ja vähentää niiden energiatehokkuutta. Teknisen komitean CEN/TC 408 43 -projektikomitea on tämän osalta kehittämässä liikenteessä käytettävää maakaasua ja biometaanin injektointia maakaasuverkkoon koskevia laatueritelmiä.

| (41) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kansallisten toimintakehysten avulla, että moottoriajoneuvoja varten rakennetaan asianmukainen määrä julkisia tankkauspisteitä paineistetun maakaasun tai paineistetun biometaanin jakelua varten ainakin olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrelle, jotta paineistettua maakaasua käyttävien moottoriajoneuvojen liikkuminen on mahdollista kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla sekä kaikkialla unionissa. Rakentaessaan verkkoja paineistetun maakaasun moottoriajoneuvoihin jakelua varten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että julkisia tankkauspisteitä on käytettävissä, ottaen huomioon paineistettua maakaasua käyttävien moottoriajoneuvojen vähimmäistoimintamatka. Ohjeellisesti voidaan todeta, että tankkauspisteiden välisen keskietäisyyden olisi oltava noin 150 kilometriä. Markkinoiden toiminnan ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi moottoriajoneuvoille tarkoitetuissa paineistetun maakaasun kaikissa tankkauspisteissä jaettavan kaasun laadun olisi sovelluttava nykyistä ja edistynyttä teknologiaa hyödyntäviin, paineistettua maakaasua käyttäviin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(41)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava kansallisten toimintakehysten avulla, että moottoriajoneuvoja varten rakennetaan asianmukainen määrä julkisia tankkauspisteitä paineistetun maakaasun tai paineistetun biometaanin jakelua varten ainakin olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrelle, jotta paineistettua maakaasua käyttävien moottoriajoneuvojen liikkuminen on mahdollista kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla sekä kaikkialla unionissa. Rakentaessaan verkkoja paineistetun maakaasun moottoriajoneuvoihin jakelua varten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että julkisia tankkauspisteitä on käytettävissä, ottaen huomioon paineistettua maakaasua käyttävien moottoriajoneuvojen vähimmäistoimintamatka. Ohjeellisesti voidaan todeta, että tankkauspisteiden välisen keskietäisyyden olisi oltava noin 150 kilometriä. Markkinoiden toiminnan ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi moottoriajoneuvoille tarkoitetuissa paineistetun maakaasun kaikissa tankkauspisteissä jaettavan kaasun laadun olisi sovelluttava nykyistä ja edistynyttä teknologiaa hyödyntäviin, paineistettua maakaasua käyttäviin ajoneuvoihin.

| (42) | Nesteytetty maakaasu on aluksille houkutteleva polttoainevaihtoehto, jonka avulla ne voivat täyttää meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämistä koskevat vaatimukset rikkipäästöjen valvonta-alueilla; nämä vaatimukset koskevat puolta Euroopan lähimerenkulun aluksista, ja niistä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/33/EU (16). Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden olisi oltava käytössä merisatamien ydinverkossa viimeistään vuoden 2025 loppuun mennessä ja sisävesisatamien ydinverkossa viimeistään vuoden 2030 loppuun mennessä. Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä ovat muun muassa nesteytetyn maakaasun terminaalit, säiliöt, siirrettävät säiliöt, tankkausalukset ja proomut. Alustava keskittyminen ydinverkkoon ei saisi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että nesteytettyä maakaasua on pidemmällä aikavälillä saatavilla myös ydinverkon ulkopuolella sijaitsevissa satamissa, erityisesti niissä satamissa, jotka ovat tärkeitä muussa kuin kuljetusliikenteessä oleville aluksille. Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden satamiin sijoittamista koskevan päätöksen olisi perustuttava kustannus-hyötyanalyysiin, joka sisältää myös ympäristöhyötyjen tarkastelun. Lisäksi olisi otettava huomioon soveltuvat turvallisuuteen liittyvät säännökset. Tässä direktiivissä edellytetty nesteytetyn maakaasun infrastruktuurin käyttöönotto ei saisi haitata muiden mahdollisten tulevien energiatehokkaiden vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä. |
| --- | --- |

(42)

Nesteytetty maakaasu on aluksille houkutteleva polttoainevaihtoehto, jonka avulla ne voivat täyttää meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämistä koskevat vaatimukset rikkipäästöjen valvonta-alueilla; nämä vaatimukset koskevat puolta Euroopan lähimerenkulun aluksista, ja niistä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/33/EU (16). Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden olisi oltava käytössä merisatamien ydinverkossa viimeistään vuoden 2025 loppuun mennessä ja sisävesisatamien ydinverkossa viimeistään vuoden 2030 loppuun mennessä. Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä ovat muun muassa nesteytetyn maakaasun terminaalit, säiliöt, siirrettävät säiliöt, tankkausalukset ja proomut. Alustava keskittyminen ydinverkkoon ei saisi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että nesteytettyä maakaasua on pidemmällä aikavälillä saatavilla myös ydinverkon ulkopuolella sijaitsevissa satamissa, erityisesti niissä satamissa, jotka ovat tärkeitä muussa kuin kuljetusliikenteessä oleville aluksille. Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden satamiin sijoittamista koskevan päätöksen olisi perustuttava kustannus-hyötyanalyysiin, joka sisältää myös ympäristöhyötyjen tarkastelun. Lisäksi olisi otettava huomioon soveltuvat turvallisuuteen liittyvät säännökset. Tässä direktiivissä edellytetty nesteytetyn maakaasun infrastruktuurin käyttöönotto ei saisi haitata muiden mahdollisten tulevien energiatehokkaiden vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä.

| (43) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä edistämään vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista 26 päivänä toukokuuta 2000 Genovassa tehdyn eurooppalaisen sopimuksen, jäljempänä ’ADN-sopimus’, muuttamista, jotta nesteytettyä maakaasua voidaan kuljettaa laajamittaisesti sisävesillä. Tästä aiheutuvia muutoksia olisi sovellettava kaikkiin kuljetuksiin unionin alueella mukauttamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/68/EY (17) liitteessä III olevaa III.1 jaksoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/87/EY (18) olisi tarpeen mukaan muutettava, jotta mahdollistettaisiin nesteytetyn maakaasun toimiva ja turvallinen käyttö sisävesiliikenteen alusten käyttövoimana. Ehdotetut muutokset eivät saa olla ristiriidassa ADN-sopimuksen määräysten kanssa, joita sovelletaan unionin alueella direktiivin 2008/68/EY liitteessä III olevan III.1 jakson nojalla. |
| --- | --- |

(43)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä edistämään vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista 26 päivänä toukokuuta 2000 Genovassa tehdyn eurooppalaisen sopimuksen, jäljempänä ’ADN-sopimus’, muuttamista, jotta nesteytettyä maakaasua voidaan kuljettaa laajamittaisesti sisävesillä. Tästä aiheutuvia muutoksia olisi sovellettava kaikkiin kuljetuksiin unionin alueella mukauttamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/68/EY (17) liitteessä III olevaa III.1 jaksoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/87/EY (18) olisi tarpeen mukaan muutettava, jotta mahdollistettaisiin nesteytetyn maakaasun toimiva ja turvallinen käyttö sisävesiliikenteen alusten käyttövoimana. Ehdotetut muutokset eivät saa olla ristiriidassa ADN-sopimuksen määräysten kanssa, joita sovelletaan unionin alueella direktiivin 2008/68/EY liitteessä III olevan III.1 jakson nojalla.

| (44) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että nesteytetyn maakaasun varastojen ja tankkauspisteiden välillä on asianmukainen jakelujärjestelmä. Maantieliikenteen osalta nesteytettyä maakaasua kuljettavien säiliöautojen lastauspisteiden saatavuus ja maantieteellinen sijainti ovat olennaisia tekijöitä kehitettäessä taloudellisesti kestävää nesteytetyn maakaasun käyttöön perustuvaa liikennettä. |
| --- | --- |

(44)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että nesteytetyn maakaasun varastojen ja tankkauspisteiden välillä on asianmukainen jakelujärjestelmä. Maantieliikenteen osalta nesteytettyä maakaasua kuljettavien säiliöautojen lastauspisteiden saatavuus ja maantieteellinen sijainti ovat olennaisia tekijöitä kehitettäessä taloudellisesti kestävää nesteytetyn maakaasun käyttöön perustuvaa liikennettä.

| (45) | Nesteytetty maakaasu, nesteytetty biometaani mukaan lukien, saattaa myös tarjota kustannustehokkaan teknologian, jonka avulla raskaat hyötyajoneuvot täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 595/2009 (19) tarkoitettujen Euro VI -standardien tiukat saastuttavien päästöjen raja-arvot. |
| --- | --- |

(45)

Nesteytetty maakaasu, nesteytetty biometaani mukaan lukien, saattaa myös tarjota kustannustehokkaan teknologian, jonka avulla raskaat hyötyajoneuvot täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 595/2009 (19) tarkoitettujen Euro VI -standardien tiukat saastuttavien päästöjen raja-arvot.

| (46) | TEN-T-ydinverkon olisi muodostettava perusta nesteytetyn maakaasun infrastruktuurin käyttöönotolle, koska se kattaa tärkeimmät liikennevirrat ja mahdollistaa verkosta saatavan hyödyn. Rakentaessaan raskaita moottoriajoneuvoja varten verkkoja nesteytetyn maakaasun jakelua varten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että julkisia tankkauspisteitä on käytettävissä ainakin olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrella sopivin välein ottaen huomioon nesteytettyä maakaasua käyttävien raskaiden moottoriajoneuvojen vähimmäistoimintamatka. Ohjeellisesti voidaan sanoa, että tankkauspisteiden tarvittavan keskietäisyyden olisi oltava noin 400 kilometriä. |
| --- | --- |

(46)

TEN-T-ydinverkon olisi muodostettava perusta nesteytetyn maakaasun infrastruktuurin käyttöönotolle, koska se kattaa tärkeimmät liikennevirrat ja mahdollistaa verkosta saatavan hyödyn. Rakentaessaan raskaita moottoriajoneuvoja varten verkkoja nesteytetyn maakaasun jakelua varten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että julkisia tankkauspisteitä on käytettävissä ainakin olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrella sopivin välein ottaen huomioon nesteytettyä maakaasua käyttävien raskaiden moottoriajoneuvojen vähimmäistoimintamatka. Ohjeellisesti voidaan sanoa, että tankkauspisteiden tarvittavan keskietäisyyden olisi oltava noin 400 kilometriä.

| (47) | Sekä nesteytetyn että paineistetun maakaasun tankkauspisteiden sijoittamista olisi koordinoitava asianmukaisesti TEN-T-ydinverkon toteutuksen kanssa. |
| --- | --- |

(47)

Sekä nesteytetyn että paineistetun maakaasun tankkauspisteiden sijoittamista olisi koordinoitava asianmukaisesti TEN-T-ydinverkon toteutuksen kanssa.

| (48) | Tarkoituksenmukainen määrä julkisia nesteytetyn ja paineistetun maakaasun tankkauspisteitä olisi oltava käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 ainakin mainittuna päivänä olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrella ja mainitun päivän jälkeen TEN-T-ydinverkon muissa osissa, joihin ajoneuvoilla on pääsy. |
| --- | --- |

(48)

Tarkoituksenmukainen määrä julkisia nesteytetyn ja paineistetun maakaasun tankkauspisteitä olisi oltava käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 ainakin mainittuna päivänä olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrella ja mainitun päivän jälkeen TEN-T-ydinverkon muissa osissa, joihin ajoneuvoilla on pääsy.

| (49) | Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelajeja on yhä enemmän ja kansalaisten liikkuvuus maanteillä eri puolilla unionia edelleen lisääntyy, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille selkeää ja helppotajuista tietoa tankkauspisteissä saatavilla olevista polttoaineista ja siitä, miten eri polttoaineet tai unionin markkinoilla olevat latauspisteet sopivat heidän ajoneuvoihinsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/30/EY (20) soveltamista. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että ne toteuttavat tällaisia tiedotustoimenpiteitä myös jo käytössä olevien ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

(49)

Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelajeja on yhä enemmän ja kansalaisten liikkuvuus maanteillä eri puolilla unionia edelleen lisääntyy, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille selkeää ja helppotajuista tietoa tankkauspisteissä saatavilla olevista polttoaineista ja siitä, miten eri polttoaineet tai unionin markkinoilla olevat latauspisteet sopivat heidän ajoneuvoihinsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/30/EY (20) soveltamista. Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää, että ne toteuttavat tällaisia tiedotustoimenpiteitä myös jo käytössä olevien ajoneuvojen osalta.

| (50) | Jos tiettyä vaihtoehtoista polttoainetta koskevaa eurooppalaista standardia ei ole olemassa, jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää muita standardeja sekä tiedottaa ja tehdä merkinnät käyttäjille niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(50)

Jos tiettyä vaihtoehtoista polttoainetta koskevaa eurooppalaista standardia ei ole olemassa, jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää muita standardeja sekä tiedottaa ja tehdä merkinnät käyttäjille niiden mukaisesti.

| (51) | Eri polttoaineiden hintatietojen yksinkertainen ja helppo vertaileminen olisi tärkeää ajoneuvojen käyttäjille, jotta he voivat paremmin arvioida markkinoilla saatavilla olevien eri polttoaineiden suhteellisia kustannuksia. Sen vuoksi ilmoitettaessa polttoaineiden, etenkin maakaasun ja vedyn, hintoja polttoaineiden jakeluasemalla olisi oltava mahdollista ilmoittaa tiedotustarkoituksessa yksikköhinnat, joita voidaan verrata tavanomaisiin polttoaineisiin, esimerkiksi ”vastaa yhtä litraa bensiiniä”. |
| --- | --- |

(51)

Eri polttoaineiden hintatietojen yksinkertainen ja helppo vertaileminen olisi tärkeää ajoneuvojen käyttäjille, jotta he voivat paremmin arvioida markkinoilla saatavilla olevien eri polttoaineiden suhteellisia kustannuksia. Sen vuoksi ilmoitettaessa polttoaineiden, etenkin maakaasun ja vedyn, hintoja polttoaineiden jakeluasemalla olisi oltava mahdollista ilmoittaa tiedotustarkoituksessa yksikköhinnat, joita voidaan verrata tavanomaisiin polttoaineisiin, esimerkiksi ”vastaa yhtä litraa bensiiniä”.

| (52) | Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelaatuja on yhä enemmän, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille tietoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vaihtoehtoisten polttoaineiden julkisten tankkaus- ja latauspisteiden maantieteellisestä sijainnista. Kun yritykset antavat näitä tietoja tai niitä annetaan internetsivustoilla, tietojen olisi näin ollen oltava kaikkien käyttäjien käytettävissä avoimella ja syrjimättömällä tavalla. |
| --- | --- |

(52)

Koska moottoriajoneuvoille tarkoitettuja eri polttoainelaatuja on yhä enemmän, on tarpeen antaa ajoneuvojen käyttäjille tietoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vaihtoehtoisten polttoaineiden julkisten tankkaus- ja latauspisteiden maantieteellisestä sijainnista. Kun yritykset antavat näitä tietoja tai niitä annetaan internetsivustoilla, tietojen olisi näin ollen oltava kaikkien käyttäjien käytettävissä avoimella ja syrjimättömällä tavalla.

| (53) | Tosiasioihin perustuvan päätöksenteon kannalta on erityisen tärkeää kerätä kaikilla tasoilla parhaita käytäntöjä ja koordinoitua tietoa seurantatoimintojen avulla, kuten esimerkiksi puhtaiden ajoneuvojen portaalin (”Clean Vehicle Portal”) ja sähköisen liikenteen eurooppalaisen seurantakeskuksen kautta. |
| --- | --- |

(53)

Tosiasioihin perustuvan päätöksenteon kannalta on erityisen tärkeää kerätä kaikilla tasoilla parhaita käytäntöjä ja koordinoitua tietoa seurantatoimintojen avulla, kuten esimerkiksi puhtaiden ajoneuvojen portaalin (”Clean Vehicle Portal”) ja sähköisen liikenteen eurooppalaisen seurantakeskuksen kautta.

| (54) | Osana älykästä liikennejärjestelmää olisi matka- ja liikennetietopalvelujen yhteydessä tarvittaessa annettava käyttäjille olennaisia tietoja lataus- ja tankkauspisteiden saatavuudesta sekä muita tietoja, jotka ovat tarpeen unionin laajuista liikkuvuutta varten. |
| --- | --- |

(54)

Osana älykästä liikennejärjestelmää olisi matka- ja liikennetietopalvelujen yhteydessä tarvittaessa annettava käyttäjille olennaisia tietoja lataus- ja tankkauspisteiden saatavuudesta sekä muita tietoja, jotka ovat tarpeen unionin laajuista liikkuvuutta varten.

| (55) | Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin säännösten mukauttaminen markkinoiden ja tekniikan kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, kun kyse on tankkaus- ja latauspisteiden teknisistä eritelmistä ja asianomaisista standardeista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(55)

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin säännösten mukauttaminen markkinoiden ja tekniikan kehitykseen, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, kun kyse on tankkaus- ja latauspisteiden teknisistä eritelmistä ja asianomaisista standardeista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (56) | Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) laatii yhdenmukaisia ja kansainvälisesti tunnustettuja meriliikenteen turvallisuus- ja ympäristöstandardeja. Meriliikenteen maailmanlaajuinen luonne huomioon ottaen olisi vältettävä ristiriitaisuudet kansainvälisten standardien kanssa. Unionin olisi tästä syystä varmistettava, että tämän direktiivin nojalla hyväksyttävät meriliikenteen tekniset eritelmät ovat yhdenmukaiset IMOn hyväksymien kansainvälisten sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(56)

Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) laatii yhdenmukaisia ja kansainvälisesti tunnustettuja meriliikenteen turvallisuus- ja ympäristöstandardeja. Meriliikenteen maailmanlaajuinen luonne huomioon ottaen olisi vältettävä ristiriitaisuudet kansainvälisten standardien kanssa. Unionin olisi tästä syystä varmistettava, että tämän direktiivin nojalla hyväksyttävät meriliikenteen tekniset eritelmät ovat yhdenmukaiset IMOn hyväksymien kansainvälisten sääntöjen kanssa.

| (57) | Lataus- ja tankkauspisteiden yhteentoimivuutta koskevat tekniset eritelmät olisi annettava eurooppalaisissa tai kansainvälisissä standardeissa. Eurooppalaisten standardointielimien olisi annettava eurooppalaiset standardit Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (21) 10 artiklan mukaisesti, ja kyseisten standardien olisi soveltuvin osin perustuttava voimassa oleviin kansainvälisiin standardeihin tai meneillään olevaan kansainväliseen standardointityöhön. Niiden standardien osalta, joita ei ole vielä annettu, valmistelun olisi perustuttava kehitteillä oleviin standardeihin: ”Alusten polttoaineena käytettävän nesteytetyn maakaasun jakelujärjestelmiä ja asennuksia koskevat suuntaviivat” (ISO/DTS 18683), ”Maakaasun tankkauspisteet — Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteet ajoneuvojen tankkausta varten” (ISO/DIS 16924) ja ”Maakaasun tankkauspisteet — Paineistetun maakaasun tankkauspisteet ajoneuvojen tankkausta varten” (ISO/DIS 16923). Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta saattaa delegoitujen säädösten avulla ajan tasalle viittaukset eurooppalaisissa tai kansainvälisissä standardeissa annettuihin teknisiin eritelmiin. |
| --- | --- |

(57)

Lataus- ja tankkauspisteiden yhteentoimivuutta koskevat tekniset eritelmät olisi annettava eurooppalaisissa tai kansainvälisissä standardeissa. Eurooppalaisten standardointielimien olisi annettava eurooppalaiset standardit Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (21) 10 artiklan mukaisesti, ja kyseisten standardien olisi soveltuvin osin perustuttava voimassa oleviin kansainvälisiin standardeihin tai meneillään olevaan kansainväliseen standardointityöhön. Niiden standardien osalta, joita ei ole vielä annettu, valmistelun olisi perustuttava kehitteillä oleviin standardeihin: ”Alusten polttoaineena käytettävän nesteytetyn maakaasun jakelujärjestelmiä ja asennuksia koskevat suuntaviivat” (ISO/DTS 18683), ”Maakaasun tankkauspisteet — Nesteytetyn maakaasun tankkauspisteet ajoneuvojen tankkausta varten” (ISO/DIS 16924) ja ”Maakaasun tankkauspisteet — Paineistetun maakaasun tankkauspisteet ajoneuvojen tankkausta varten” (ISO/DIS 16923). Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta saattaa delegoitujen säädösten avulla ajan tasalle viittaukset eurooppalaisissa tai kansainvälisissä standardeissa annettuihin teknisiin eritelmiin.

| (58) | Tätä direktiiviä sovellettaessa komission olisi kuultava asianomaisia asiantuntijaryhmiä, mukaan lukien ainakin tulevaisuuden liikennepolttoaineita käsittelevä eurooppalainen asiantuntijaryhmä, joka muodostuu teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntijoista, sekä liikenne- ja ympäristöasioita käsittelevä yhteinen asiantuntijaryhmä, johon kuuluu jäsenvaltioiden asiantuntijoita. |
| --- | --- |

(58)

Tätä direktiiviä sovellettaessa komission olisi kuultava asianomaisia asiantuntijaryhmiä, mukaan lukien ainakin tulevaisuuden liikennepolttoaineita käsittelevä eurooppalainen asiantuntijaryhmä, joka muodostuu teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan asiantuntijoista, sekä liikenne- ja ympäristöasioita käsittelevä yhteinen asiantuntijaryhmä, johon kuuluu jäsenvaltioiden asiantuntijoita.

| (59) | Komissio on perustanut European Sustainable Shipping Forum -asiantuntijatyöryhmän (ESSF) avustamaan sitä unionin toimintojen täytäntöönpanossa kestävän meriliikenteen alalla. ESSF:n alaisuuteen on perustettu alatyöryhmä, joka käsittelee meriliikenteessä käytettävää nesteytettyä maakaasua ja jonka tehtävänä on ehdottaa ESSF:lle alusten polttoaineena meriliikenteessä käytettävää nesteytettyä maakaasua koskevien standardien tai sääntöjen laatimista, joissa otetaan huomioon nesteytetyn maakaasun aluksiin tankkauksen tekniset ja toiminnalliset sekä turvallisuuteen, koulutukseen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. On myös perustettu teknisten normien kehittämistä käsittelevä eurooppalainen komitea (CESTE) käsittelemään sisävesiliikenteen alan teknisiä standardeja. On erityisen tärkeää, että komissio noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset kuulemiset asiantuntijatasolla, myös ESSF:n ja CESTEn kanssa, ennen kuin se hyväksyy delegoituja säädöksiä nesteytetyn maakaasun aluksiin tankkausta koskevista vaatimuksista, siihen liittyvät turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien. |
| --- | --- |

(59)

Komissio on perustanut European Sustainable Shipping Forum -asiantuntijatyöryhmän (ESSF) avustamaan sitä unionin toimintojen täytäntöönpanossa kestävän meriliikenteen alalla. ESSF:n alaisuuteen on perustettu alatyöryhmä, joka käsittelee meriliikenteessä käytettävää nesteytettyä maakaasua ja jonka tehtävänä on ehdottaa ESSF:lle alusten polttoaineena meriliikenteessä käytettävää nesteytettyä maakaasua koskevien standardien tai sääntöjen laatimista, joissa otetaan huomioon nesteytetyn maakaasun aluksiin tankkauksen tekniset ja toiminnalliset sekä turvallisuuteen, koulutukseen ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. On myös perustettu teknisten normien kehittämistä käsittelevä eurooppalainen komitea (CESTE) käsittelemään sisävesiliikenteen alan teknisiä standardeja. On erityisen tärkeää, että komissio noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset kuulemiset asiantuntijatasolla, myös ESSF:n ja CESTEn kanssa, ennen kuin se hyväksyy delegoituja säädöksiä nesteytetyn maakaasun aluksiin tankkausta koskevista vaatimuksista, siihen liittyvät turvallisuusnäkökohdat mukaan lukien.

| (60) | Reinin navigaation keskuskomissio on kansainvälinen järjestö, joka käsittelee kaikkia sisävesiliikenteen kysymyksiä. Tonavan suojelukomissio on kansainvälinen hallitustenvälinen organisaatio, joka edistää ja kehittää vapaata alusliikennettä Tonavalla. On erityisen tärkeää, että komissio ennen sisävesiliikenteestä annettavien delegoitujen säädösten hyväksymistä noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset kuulemiset asiantuntijatasolla, myös Reinin navigaation keskuskomission ja Tonavan suojelukomission kanssa. |
| --- | --- |

(60)

Reinin navigaation keskuskomissio on kansainvälinen järjestö, joka käsittelee kaikkia sisävesiliikenteen kysymyksiä. Tonavan suojelukomissio on kansainvälinen hallitustenvälinen organisaatio, joka edistää ja kehittää vapaata alusliikennettä Tonavalla. On erityisen tärkeää, että komissio ennen sisävesiliikenteestä annettavien delegoitujen säädösten hyväksymistä noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset kuulemiset asiantuntijatasolla, myös Reinin navigaation keskuskomission ja Tonavan suojelukomission kanssa.

| (61) | Kun asiantuntijat asiantuntijaryhminä toimiessaan tarkastelevat muita tähän direktiiviin liittyviä kysymyksiä kuin sen täytäntöönpanoa tai seuraamuksia, Euroopan parlamentin olisi saatava asiasta kaikki tiedot ja asiakirjat sekä tarvittaessa kutsu osallistua kokouksiin, joissa asiaa käsitellään. |
| --- | --- |

(61)

Kun asiantuntijat asiantuntijaryhminä toimiessaan tarkastelevat muita tähän direktiiviin liittyviä kysymyksiä kuin sen täytäntöönpanoa tai seuraamuksia, Euroopan parlamentin olisi saatava asiasta kaikki tiedot ja asiakirjat sekä tarvittaessa kutsu osallistua kokouksiin, joissa asiaa käsitellään.

| (62) | Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa yhteiset menettelyt ja eritelmät. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (22) mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta vahvistaa yhteiset menettelyt ja eritelmät. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (22) mukaisesti.

| (63) | Sen varmistamiseksi, että liikenteen vaihtoehtoiset polttoaineet ovat laadultaan soveltuvia käytettäviksi nykyisen ja tulevaisuuden teknologian moottoreissa ja että ne ovat ympäristönsuojelullisesti korkeatasoisia hiilidioksidin ja muiden saastuttavien päästöjen osalta, komission olisi valvottava niiden markkinoille saattamista. Tätä varten komission olisi tarvittaessa ehdotettava tarvittavia oikeudellisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan polttoaineiden laadun yhdenmukainen ja korkea taso koko unionissa. |
| --- | --- |

(63)

Sen varmistamiseksi, että liikenteen vaihtoehtoiset polttoaineet ovat laadultaan soveltuvia käytettäviksi nykyisen ja tulevaisuuden teknologian moottoreissa ja että ne ovat ympäristönsuojelullisesti korkeatasoisia hiilidioksidin ja muiden saastuttavien päästöjen osalta, komission olisi valvottava niiden markkinoille saattamista. Tätä varten komission olisi tarvittaessa ehdotettava tarvittavia oikeudellisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan polttoaineiden laadun yhdenmukainen ja korkea taso koko unionissa.

| (64) | Jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käytettäisiin liikenteessä mahdollisimman laajalti ja samalla varmistettaisiin teknologiariippumattomuus ja jotta edistettäisiin kestävää sähköistä liikennettä koko unionissa, komission olisi, jos se katsoo tämän aiheelliseksi, toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, esimerkiksi hyväksymällä tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” vahvistetun strategian täytäntöönpanoon tarkoitettu toimintasuunnitelma. Komissio voisi tätä varten ottaa huomioon jäsenvaltioiden yksilölliset markkinatarpeet ja -kehityksen. |
| --- | --- |

(64)

Jotta vaihtoehtoisia polttoaineita käytettäisiin liikenteessä mahdollisimman laajalti ja samalla varmistettaisiin teknologiariippumattomuus ja jotta edistettäisiin kestävää sähköistä liikennettä koko unionissa, komission olisi, jos se katsoo tämän aiheelliseksi, toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, esimerkiksi hyväksymällä tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” vahvistetun strategian täytäntöönpanoon tarkoitettu toimintasuunnitelma. Komissio voisi tätä varten ottaa huomioon jäsenvaltioiden yksilölliset markkinatarpeet ja -kehityksen.

| (65) | Jäsenvaltiot erikseen eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli edistää vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden laajamittaista kehittämistä, koska tarvitaan toimia vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen ja eurooppalaisessa teollisuudessa tapahtuvan kustannustehokkaan kehittämisen kysynnän tyydyttämiseksi sekä vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen liikkumisen mahdollistamiseksi kaikkialla unionissa, vaan kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(65)

Jäsenvaltiot erikseen eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli edistää vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden laajamittaista kehittämistä, koska tarvitaan toimia vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen ja eurooppalaisessa teollisuudessa tapahtuvan kustannustehokkaan kehittämisen kysynnän tyydyttämiseksi sekä vaihtoehtoista polttoainetta käyttävien ajoneuvojen liikkumisen mahdollistamiseksi kaikkialla unionissa, vaan kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä luodaan yhteinen toimenpidekehys vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotolle unionissa, jotta voidaan minimoida liikenteen öljyriippuvuus ja lieventää liikenteen ympäristövaikutuksia. Tässä direktiivissä vahvistetaan jäsenvaltioiden kansallisten toimenpidekehysten avulla täytäntöön pantavat vähimmäisvaatimukset vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamiselle, sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspisteet ja maakaasun (nesteytetty maakaasu ja paineistettu maakaasu) sekä vedyn tankkauspisteet mukaan lukien, ja yhteiset tekniset eritelmät tällaisille lataus- ja tankkauspisteille, sekä käyttäjille tiedottamista koskevat vaatimukset.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan

| 1) | ’vaihtoehtoisilla polttoaineilla’ polttoaineita tai voimanlähteitä, joilla korvataan ainakin osittain fossiilisen öljyn käyttö liikenteen energianlähteenä ja joilla on mahdollista edistää hiilen poistamista liikenteestä ja parantaa liikenteen alan ympäristösuorituskykyä. Vaihtoehtoisia polttoaineita ovat muun muassa:






  — | sähkö, |
| --- | --- | --- |

1)

’vaihtoehtoisilla polttoaineilla’ polttoaineita tai voimanlähteitä, joilla korvataan ainakin osittain fossiilisen öljyn käyttö liikenteen energianlähteenä ja joilla on mahdollista edistää hiilen poistamista liikenteestä ja parantaa liikenteen alan ympäristösuorituskykyä. Vaihtoehtoisia polttoaineita ovat muun muassa:

—

sähkö,

| — | vety, |
| --- | --- |

—

vety,

| — | biopolttoaineet, siten kuin ne on määritelty direktiivin 2009/28/EY 2 artiklan i alakohdassa, |
| --- | --- |

—

biopolttoaineet, siten kuin ne on määritelty direktiivin 2009/28/EY 2 artiklan i alakohdassa,

| — | synteettiset ja parafiiniset polttoaineet, |
| --- | --- |

—

synteettiset ja parafiiniset polttoaineet,

| — | maakaasu, mukaan lukien biometaani, kaasumaisessa muodossa (paineistettu maakaasu — CNG) ja nesteytetyssä muodossa (nesteytetty maakaasu — LNG), ja |
| --- | --- |

—

maakaasu, mukaan lukien biometaani, kaasumaisessa muodossa (paineistettu maakaasu — CNG) ja nesteytetyssä muodossa (nesteytetty maakaasu — LNG), ja

| — | nestekaasu (LPG); |
| --- | --- |

—

nestekaasu (LPG);

| 2) | ’sähkökäyttöisellä ajoneuvolla’ moottoriajoneuvoa, joka on varustettu käyttövoimalaitteella, joka sisältää vähintään yhden energiamuuntimena toimivan sähköisen oheislaitteen, jossa on ladattava sähköinen energiavarastojärjestelmä, joka voidaan myös ladata ulkoisesti; |
| --- | --- |

2)

’sähkökäyttöisellä ajoneuvolla’ moottoriajoneuvoa, joka on varustettu käyttövoimalaitteella, joka sisältää vähintään yhden energiamuuntimena toimivan sähköisen oheislaitteen, jossa on ladattava sähköinen energiavarastojärjestelmä, joka voidaan myös ladata ulkoisesti;

| 3) | ’latauspisteellä’ rajapintaa, jolla voidaan ladata yksi sähkökäyttöinen ajoneuvo kerrallaan tai vaihtaa yhden sähkökäyttöisen ajoneuvon akku kerrallaan; |
| --- | --- |

3)

’latauspisteellä’ rajapintaa, jolla voidaan ladata yksi sähkökäyttöinen ajoneuvo kerrallaan tai vaihtaa yhden sähkökäyttöisen ajoneuvon akku kerrallaan;

| 4) | ’normaalitehoisella latauspisteellä’ latauspistettä, joka mahdollistaa sähkön siirron sähkökäyttöiseen ajoneuvoon enintään 22 kW:n teholla, lukuun ottamatta laitteita, joiden teho on enintään 3,7 kW, jotka on asennettu yksityistalouksiin tai joiden ensisijainen tarkoitus ei ole sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataaminen ja jotka eivät ole julkisia; |
| --- | --- |

4)

’normaalitehoisella latauspisteellä’ latauspistettä, joka mahdollistaa sähkön siirron sähkökäyttöiseen ajoneuvoon enintään 22 kW:n teholla, lukuun ottamatta laitteita, joiden teho on enintään 3,7 kW, jotka on asennettu yksityistalouksiin tai joiden ensisijainen tarkoitus ei ole sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataaminen ja jotka eivät ole julkisia;

| 5) | ’suuritehoisella latauspisteellä’ latauspistettä, joka mahdollistaa sähkön siirron sähkökäyttöiseen ajoneuvoon yli 22 kW:n teholla; |
| --- | --- |

5)

’suuritehoisella latauspisteellä’ latauspistettä, joka mahdollistaa sähkön siirron sähkökäyttöiseen ajoneuvoon yli 22 kW:n teholla;

| 6) | ’maasähkön syötöllä’ maasähkön toimitusta kiinnityspaikassa oleville meri- tai sisävesialuksille standardoidun rajapinnan kautta; |
| --- | --- |

6)

’maasähkön syötöllä’ maasähkön toimitusta kiinnityspaikassa oleville meri- tai sisävesialuksille standardoidun rajapinnan kautta;

| 7) | ’julkisella lataus- tai tankkauspisteellä’ vaihtoehtoisen polttoaineen jakeluun tarkoitettua lataus- tai tankkauspistettä, johon käyttäjillä on syrjimätön pääsy unionin laajuisesti. Syrjimättömään pääsyyn voi sisältyä erilaisia tunnistus-, käyttö- ja maksuehtoja; |
| --- | --- |

7)

’julkisella lataus- tai tankkauspisteellä’ vaihtoehtoisen polttoaineen jakeluun tarkoitettua lataus- tai tankkauspistettä, johon käyttäjillä on syrjimätön pääsy unionin laajuisesti. Syrjimättömään pääsyyn voi sisältyä erilaisia tunnistus-, käyttö- ja maksuehtoja;

| 8) | ’tankkauspisteellä’ minkä tahansa polttoaineen paitsi nesteytetyn maakaasun syöttämiseen tarkoitettua tankkausmahdollisuutta kiinteän tai liikkuvan jakelulaitteen kautta; |
| --- | --- |

8)

’tankkauspisteellä’ minkä tahansa polttoaineen paitsi nesteytetyn maakaasun syöttämiseen tarkoitettua tankkausmahdollisuutta kiinteän tai liikkuvan jakelulaitteen kautta;

| 9) | ’nesteytetyn maakaasun tankkauspisteellä’ nesteytetyn maakaasun syöttämiseen tarkoitettua tankkausmahdollisuutta, joka koostuu joko kiinteästä tai liikkuvasta laitteistosta, merellä sijaitsevasta laitteistosta tai muusta järjestelmästä. |
| --- | --- |

9)

’nesteytetyn maakaasun tankkauspisteellä’ nesteytetyn maakaasun syöttämiseen tarkoitettua tankkausmahdollisuutta, joka koostuu joko kiinteästä tai liikkuvasta laitteistosta, merellä sijaitsevasta laitteistosta tai muusta järjestelmästä.

3 artikla

Kansalliset toimintakehykset

1.   Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava kansallinen toimintakehys vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoiden kehittämiseksi liikenteen alalla ja asiaan liittyvän infrastruktuurin käyttöönottamiseksi. Siihen on sisällyttävä vähintään seuraavat osa-alueet:

| — | markkinoiden nykyisen tilan ja tulevan kehityksen arviointi liikenteen alan vaihtoehtoisten polttoaineiden osalta, ottaen huomioon myös niiden mahdollinen yhtäaikainen ja yhdistetty käyttö, sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehityksen arviointi ottaen tilanteen mukaan huomioon sen rajojen yli ulottuva jatkuvuus; |
| --- | --- |

—

markkinoiden nykyisen tilan ja tulevan kehityksen arviointi liikenteen alan vaihtoehtoisten polttoaineiden osalta, ottaen huomioon myös niiden mahdollinen yhtäaikainen ja yhdistetty käyttö, sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehityksen arviointi ottaen tilanteen mukaan huomioon sen rajojen yli ulottuva jatkuvuus;

| — | kansalliset tavoitteet 4 artiklan 1, 3 ja 5 kohdan, 6 artiklan 1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 8 kohdan sekä soveltuvin osin 5 artiklan 1 kohdan nojalla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa varten. Kyseiset kansalliset tavoitteet laaditaan ja niitä voidaan tarkistaa kansallisesta, alueellisesta tai unionin laajuisesta kysynnästä tehtävän arvioinnin perusteella niin, että varmistetaan tässä direktiivissä asetettujen infrastruktuuria koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen; |
| --- | --- |

—

kansalliset tavoitteet 4 artiklan 1, 3 ja 5 kohdan, 6 artiklan 1, 2, 3, 4, 6, 7 ja 8 kohdan sekä soveltuvin osin 5 artiklan 1 kohdan nojalla vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa varten. Kyseiset kansalliset tavoitteet laaditaan ja niitä voidaan tarkistaa kansallisesta, alueellisesta tai unionin laajuisesta kysynnästä tehtävän arvioinnin perusteella niin, että varmistetaan tässä direktiivissä asetettujen infrastruktuuria koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen;

| — | toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kansallisiin toimintakehyksiin sisältyvät tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

—

toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kansallisiin toimintakehyksiin sisältyvät tavoitteet saavutetaan;

| — | toimenpiteet, joilla voidaan edistää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa julkisessa liikenteessä; |
| --- | --- |

—

toimenpiteet, joilla voidaan edistää vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa julkisessa liikenteessä;

| — | niiden kaupunkitaajamien, esikaupunkialueiden ja muiden tiheästi asuttujen alueiden ja verkkojen nimeäminen, jotka on markkinoiden tarpeiden mukaan varustettava julkisilla latauspisteillä 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

niiden kaupunkitaajamien, esikaupunkialueiden ja muiden tiheästi asuttujen alueiden ja verkkojen nimeäminen, jotka on markkinoiden tarpeiden mukaan varustettava julkisilla latauspisteillä 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| — | niiden kaupunkitaajamien, esikaupunkialueiden ja muiden tiheästi asuttujen alueiden ja verkkojen nimeäminen, jotka on markkinoiden tarpeen mukaan varustettava julkisilla paineistetun maakaasun tankkauspisteillä 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

niiden kaupunkitaajamien, esikaupunkialueiden ja muiden tiheästi asuttujen alueiden ja verkkojen nimeäminen, jotka on markkinoiden tarpeen mukaan varustettava julkisilla paineistetun maakaasun tankkauspisteillä 6 artiklan 7 kohdan mukaisesti;

| — | arvio tarpeesta asentaa nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä TEN-T-ydinverkon ulkopuolella oleviin satamiin; |
| --- | --- |

—

arvio tarpeesta asentaa nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä TEN-T-ydinverkon ulkopuolella oleviin satamiin;

| — | sen tarkastelu, onko tarpeen asentaa sähkönsyöttö lentokentillä paikallaan olevien lentokoneiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

sen tarkastelu, onko tarpeen asentaa sähkönsyöttö lentokentillä paikallaan olevien lentokoneiden käyttöön.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisissa toimintakehyksissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden alueella olemassa olevien eri liikennemuotojen tarpeet, myös niiden liikennemuotojen, joita varten on käytettävissä vain vähän vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille.

3.   Kansallisissa toimintakehyksissä on otettava soveltuvin osin huomioon alue- ja paikallisviranomaisten sekä asianomaisten sidosryhmien edut.

4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa tehtävä yhteistyötä neuvottelemalla keskenään tai yhteisten toimintakehysten kautta, jotta voidaan varmistaa, että tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja koordinoituja.

5.   Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat tukitoimenpiteet on toteutettava Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen sisältyvien valtiontukisääntöjen mukaisesti.

6.   Kansallisten toimintakehysten on oltava unionin voimassa olevan ympäristö- ja ilmastonsuojelulainsäädännön mukaisia.

7.   Jäsenvaltioiden on annettava kansalliset toimintakehykset tiedoksi komissiolle viimeistään 18 päivänä marraskuuta 2016.

8.   Kansallisten toimintakehysten pohjalta komissio julkaisee ja saattaa säännöllisesti ajan tasalle tiedot kunkin jäsenvaltion toimittamista kansallisista tavoitteista, jotka koskevat:

| — | julkisten latauspisteiden lukumäärää; |
| --- | --- |

—

julkisten latauspisteiden lukumäärää;

| — | nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä meri- ja sisävesisatamissa; |
| --- | --- |

—

nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä meri- ja sisävesisatamissa;

| — | julkisia nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä moottoriajoneuvoja varten; |
| --- | --- |

—

julkisia nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä moottoriajoneuvoja varten;

| — | julkisia paineistetun maakaasun tankkauspisteitä moottoriajoneuvoja varten. |
| --- | --- |

—

julkisia paineistetun maakaasun tankkauspisteitä moottoriajoneuvoja varten.

Tarvittaessa julkaistaan myös tiedot seuraavista seikoista:

| — | julkisten vetytankkauspisteiden lukumäärä; |
| --- | --- |

—

julkisten vetytankkauspisteiden lukumäärä;

| — | maasähkön syötön infrastruktuuri meri- ja sisävesisatamissa; |
| --- | --- |

—

maasähkön syötön infrastruktuuri meri- ja sisävesisatamissa;

| — | sähkönsyöttöinfrastruktuuri lentokentillä paikallaan olevia lentokoneita varten. |
| --- | --- |

—

sähkönsyöttöinfrastruktuuri lentokentillä paikallaan olevia lentokoneita varten.

9.   Komissio avustaa jäsenvaltioita 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ohjeiden avulla kansallisista toimintakehyksistä tiedottamisessa, arvioi kansallisten toimintakehysten johdonmukaisuutta unionin tasolla ja avustaa jäsenvaltioita tämän artiklan 4 kohdassa säädetyssä yhteistyömenettelyssä.

4 artikla

Sähkön jakelu liikennettä varten

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten toimintakehystensä avulla, että julkisia latauspisteitä on käytettävissä asianmukainen määrä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, jotta sähkökäyttöiset ajoneuvot voivat liikkua ainakin kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla sekä tarvittaessa jäsenvaltioiden määrittämien verkkojen sisällä. Tällaisten latauspisteiden lukumäärä määritetään ottaen huomioon muun muassa jäsenvaltioiden kansallisissa toimintakehyksissä ilmaistut arviot kussakin jäsenvaltiossa vuoden 2020 loppuun mennessä rekisteröitävien sähkökäyttöisten ajoneuvojen määrästä sekä komission antamat parhaat käytännöt ja suositukset. Julkisen liikenteen asemille tarkoitettujen julkisten latauspisteiden asennukseen liittyvät erityistarpeet otetaan tarvittaessa huomioon.

2.   Komissio arvioi 1 kohdassa säädettyjen vaatimusten soveltamista ja tekee tarvittaessa ehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi ottaen huomioon sähkökäyttöisten ajoneuvojen markkinoiden kehityksen, jotta varmistetaan, että uusia julkisia latauspisteitä on käytettävissä jokaisessa jäsenvaltiossa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 ainakin TEN-T-ydinverkon varrella kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla.

3.   Jäsenvaltioiden on myös toteutettava kansallisissa toimintakehyksissään toimenpiteitä, joilla kannustetaan ja helpotetaan muiden kuin julkisten latauspisteiden käyttöönottoa.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 18 päivästä marraskuuta 2017 alkaen käytettävät tai uusittavat sähkökäyttöisten ajoneuvojen normaalitehoiset latauspisteet, lukuun ottamatta langattomia yksiköitä tai induktioyksiköitä, ovat vähintään liitteessä II olevassa 1.1 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia ja täyttävät kansallisella tasolla voimassa olevat erityiset turvallisuusvaatimukset.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 18 päivästä marraskuuta 2017 alkaen käytettävät tai uusittavat sähkökäyttöisten ajoneuvojen suuritehoiset latauspisteet, lukuun ottamatta langattomia yksiköitä tai induktioyksiköitä, ovat vähintään liitteessä II olevassa 1.2 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että maasähkön syöttötarve sisävesi- tai merialuksia varten meri- ja sisävesisatamissa arvioidaan niiden kansallisissa toimintakehyksissä. Maasähkön syöttö on asennettava ensisijaisesti TEN-T-ydinverkon satamiin ja muihin satamiin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025, paitsi jos kysyntää ei ole tai kustannukset ovat suhteettomia hyötyihin nähden, ympäristöhyödyt mukaan luettuina.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 18 päivästä marraskuuta 2017 alkaen käytettävä tai uusittava maasähkön syöttölaitteisto meriliikennettä varten on liitteessä II olevassa 1.7 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukainen.

7.   Sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamiseen julkisissa latauspisteissä on käytettävä, mikäli se on teknisesti toteutettavissa ja taloudellisesti järkevää, direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 28 kohdassa määriteltyjä älykkäitä mittausjärjestelmiä, ja siinä on noudatettava mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

8.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisten latauspisteiden haltijat voivat ostaa sähköä kaikilta unionin sähköntoimittajilta toimittajan suostumuksen mukaisesti. Latauspisteiden haltijoiden on voitava tarjota sähkökäyttöisten ajoneuvojen latauspalveluja asiakkaille sopimukseen perustuen, myös muiden palveluntarjoajien nimissä ja puolesta.

9.   Kaikissa julkisissa latauspisteissä on oltava sähkökäyttöisten ajoneuvojen käyttäjille mahdollisuus myös yksittäiseen lataukseen ilman sopimuksen tekemistä kyseessä olevan sähköntoimittajan tai latauspisteen haltijan kanssa.

10.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisten latauspisteiden haltijoiden perimät hinnat ovat kohtuulliset, helposti ja selkeästi vertailtavissa, läpinäkyvät ja syrjimättömät.

11.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jakeluverkonhaltijat tekevät yhteistyötä syrjimättömästi jokaisen henkilön kanssa, joka perustaa julkisia latauspisteitä tai harjoittaa niillä toimintaa.

12.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeuskehys sallii sen, että latauspisteen sähköntoimituksesta voidaan tehdä sopimus muun toimittajan kuin sen yhteisön kanssa, joka toimittaa sähköä sille kotitaloudelle tai kiinteistölle, jossa tällainen latauspiste sijaitsee.

13.   Rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1025/2012 soveltamista unioni pyrkii siihen, että asianmukaiset standardointiorganisaatiot kehittävät eurooppalaisia standardeja, joihin sisältyvät myös yksityiskohtaiset tekniset eritelmät moottoriajoneuvojen langattomia latauspisteitä ja akkujen vaihtoa varten sekä L-luokan moottoriajoneuvojen ja sähkökäyttöisten linja-autojen latauspisteitä varten.

14.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta se voi

| a) | täydentää tätä artiklaa ja liitteessä II olevaa 1.3, 1.4, 1.5, 1.6 ja 1.8 kohtaa edellyttääkseen käyttöön otettavilta tai uusittavilta infrastruktuureilta yhdenmukaisuutta tämän artiklan 13 kohdan nojalla kehitettäviin eurooppalaisiin standardeihin sisältyvien teknisten eritelmien kanssa, jos asiaankuuluvat eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ovat suosittaneet ainoastaan yhtä teknistä ratkaisua asiaa koskevassa eurooppalaisessa standardissa kuvattujen teknisten eritelmien kanssa; |
| --- | --- |

a)

täydentää tätä artiklaa ja liitteessä II olevaa 1.3, 1.4, 1.5, 1.6 ja 1.8 kohtaa edellyttääkseen käyttöön otettavilta tai uusittavilta infrastruktuureilta yhdenmukaisuutta tämän artiklan 13 kohdan nojalla kehitettäviin eurooppalaisiin standardeihin sisältyvien teknisten eritelmien kanssa, jos asiaankuuluvat eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ovat suosittaneet ainoastaan yhtä teknistä ratkaisua asiaa koskevassa eurooppalaisessa standardissa kuvattujen teknisten eritelmien kanssa;

| b) | saattaa ajan tasalle viittaukset liitteessä II olevassa 1 kohdassa vahvistetuissa teknisissä eritelmissä tarkoitettuihin standardeihin, jos nämä standardit korvataan asianomaisten standardointiorganisaatioiden hyväksymillä uusilla versioilla. |
| --- | --- |

b)

saattaa ajan tasalle viittaukset liitteessä II olevassa 1 kohdassa vahvistetuissa teknisissä eritelmissä tarkoitettuihin standardeihin, jos nämä standardit korvataan asianomaisten standardointiorganisaatioiden hyväksymillä uusilla versioilla.

On erityisen tärkeää, että komissio ennen näiden delegoitujen säädösten hyväksymistä noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset asiantuntijatason kuulemiset, myös kansallisella tasolla.

Näissä delegoiduissa säädöksissä säädetään vähintään 24 kuukauden siirtymäkausista, ennen kuin niihin sisältyvistä teknisistä eritelmistä tai niiden muutoksista tulee käyttöön otettavaa tai uusittavaa infrastruktuuria sitovia.

5 artikla

Vedyn jakelu maantieliikennettä varten

1.   Jäsenvaltioiden, jotka päättävät sisällyttää julkisia vetytankkauspisteitä kansallisiin toimintakehyksiinsä, on varmistettava, että tällaisia pisteitä on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianmukainen määrä, jotta vetykäyttöisellä moottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien polttokennokäyttöiset ajoneuvot, voivat liikkua tällaisten jäsenvaltioiden määrittämissä verkostoissa, tarvittaessa myös rajat ylittävässä liikenteessä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 18 päivästä marraskuuta 2017 alkaen käytettävät tai uusittavat julkiset vetytankkauspisteet ovat liitteessä II olevassa 2 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta se voi saattaa ajan tasalle viittaukset liitteessä II olevassa 2 kohdassa vahvistetuissa teknisissä eritelmissä tarkoitettuihin standardeihin, jos nämä standardit korvataan asianomaisten standardointiorganisaatioiden hyväksymillä uusilla versioilla.

On erityisen tärkeää, että komissio ennen näiden delegoitujen säädösten hyväksymistä noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset asiantuntijatason kuulemiset, myös kansallisella tasolla.

Näissä delegoiduissa säädöksissä säädetään vähintään 24 kuukauden siirtymäkausista, ennen kuin niihin sisältyvistä teknisistä eritelmistä tai niiden muutoksista tulee käyttöön otettavaa tai uusittavaa infrastruktuuria sitovia.

6 artikla

Maakaasun jakelu liikennettä varten

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten toimintakehystensä avulla, että merisatamissa on käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianmukainen määrä nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä nesteytettyä maakaasua käyttäviä sisävesi- tai merialuksia varten, jotta ne voivat liikkua kaikkialla TEN-T-ydinverkossa. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittaessa yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa TEN-T-ydinverkon riittävän kattavuuden varmistamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten toimintakehystensä avulla, että sisävesisatamissa on käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 asianmukainen määrä nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä nesteytettyä maakaasua käyttäviä sisävesi- tai merialuksia varten, jotta ne voivat liikkua kaikkialla TEN-T-ydinverkossa. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarvittaessa yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa TEN-T-ydinverkon tarkoituksenmukaisen kattavuuden varmistamiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallisissa toimintakehyksissään ne meri- ja sisävesisatamat, joiden on tarjottava pääsy 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin nesteytetyn maakaasun tankkauspisteisiin, ottaen huomioon myös markkinoiden tosiasialliset tarpeet.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten toimintakehystensä avulla, että julkisia nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä on käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianmukainen määrä ainakin olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrella, jotta varmistetaan, että nesteytettyä maakaasua käyttävät raskaat moottoriajoneuvot voivat liikkua kaikkialla unionissa, kun kysyntää on, elleivät kustannukset ole suhteettomat hyötyihin nähden, ympäristöhyödyt mukaan luettuina.

5.   Komissio arvioi 4 kohdassa säädetyn vaatimuksen soveltamista ja tekee tarpeen mukaan ehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027, ottaen huomioon nesteytettyä maakaasua käyttävien raskaiden moottoriajoneuvojen markkinat, jotta varmistetaan, että jokaisessa jäsenvaltiossa on käytettävissä asianmukainen määrä julkisia nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella on saatavilla asianmukainen nesteytetyn maakaasun jakelujärjestelmä, mukaan lukien lastausjärjestelmät nesteytettyä maakaasua kuljettaville säiliöautoille, toimitusten tekemiseksi 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin tankkauspisteisiin. Tästä poiketen naapurijäsenvaltiot voivat kansallisten toimintakehystensä puitteissa muodostaa yhteenliittymiä tämän vaatimuksen täyttämiseksi. Yhteenliittymäsopimuksiin sovelletaan tässä direktiivissä säädettyjä jäsenvaltioiden raportointivelvollisuuksia.

7.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten toimintakehystensä avulla, että julkisia paineistetun maakaasun tankkauspisteitä on käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 asianmukainen määrä, jotta varmistetaan 3 artiklan 1 kohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisesti, että paineistettua maakaasua käyttävät moottoriajoneuvot voivat liikkua kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla ja tarvittaessa jäsenvaltioiden määrittämien verkkojen sisällä.

8.   Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisten toimintakehystensä avulla, että julkisia paineistetun maakaasun tankkauspisteitä on käytettävissä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianmukainen määrä ainakin olemassa olevan TEN-T-ydinverkon varrella, jotta varmistetaan, että paineistettua maakaasua käyttävät moottoriajoneuvot voivat liikkua kaikkialla unionissa.

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 18 päivästä marraskuuta 2017 alkaen käytettävät tai uusittavat moottoriajoneuvojen paineistetun maakaasun tankkauspisteet ovat liitteessä II olevassa 3.4 kohdassa vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisia.

10.   Rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1025/2012 soveltamista unioni pyrkii siihen, että asiaankuuluvat eurooppalaiset tai kansainväliset standardointiorganisaatiot kehittävät yksityiskohtaiset tekniset eritelmät sisältävät standardit seuraavia varten:

| a) | nesteytetyn maakaasun tankkauspisteet meri- ja sisävesiliikenteessä; |
| --- | --- |

a)

nesteytetyn maakaasun tankkauspisteet meri- ja sisävesiliikenteessä;

| b) | nesteytettyä maakaasua ja paineistettua maakaasua käyttävien moottoriajoneuvojen tankkauspisteet. |
| --- | --- |

b)

nesteytettyä maakaasua ja paineistettua maakaasua käyttävien moottoriajoneuvojen tankkauspisteet.

11.   Siirretään komissiolle valta antaa 8 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla

| a) | täydennetään tätä artiklaa ja liitteessä II olevaa 3.1, 3.2 ja 3.4 kohtaa, jotta käyttöön otettavilta tai uusittavilta infrastruktuureilta edellytetään yhdenmukaisuutta tämän artiklan 10 kohdan a ja b alakohdan nojalla kehitettäviin standardeihin sisältyvien teknisten eritelmien kanssa, jos asiaankuuluvat eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ovat suosittaneet ainoastaan yhtä teknistä ratkaisua teknisten eritelmien kanssa, sellaisina kuin ne on kuvattu asiaa koskevassa eurooppalaisessa standardissa, joka on soveltuvin osin yhdenmukainen asiaan liittyvien kansainvälisten standardien kanssa; |
| --- | --- |

a)

täydennetään tätä artiklaa ja liitteessä II olevaa 3.1, 3.2 ja 3.4 kohtaa, jotta käyttöön otettavilta tai uusittavilta infrastruktuureilta edellytetään yhdenmukaisuutta tämän artiklan 10 kohdan a ja b alakohdan nojalla kehitettäviin standardeihin sisältyvien teknisten eritelmien kanssa, jos asiaankuuluvat eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ovat suosittaneet ainoastaan yhtä teknistä ratkaisua teknisten eritelmien kanssa, sellaisina kuin ne on kuvattu asiaa koskevassa eurooppalaisessa standardissa, joka on soveltuvin osin yhdenmukainen asiaan liittyvien kansainvälisten standardien kanssa;

| b) | saatetaan ajan tasalle viittaukset liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistetuissa tai vahvistettavissa teknisissä eritelmissä tarkoitettuihin standardeihin, jos nämä standardit korvataan asiaankuuluvien eurooppalaisten tai kansainvälisten standardointiorganisaatioiden hyväksymillä uusilla versioilla. |
| --- | --- |

b)

saatetaan ajan tasalle viittaukset liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistetuissa tai vahvistettavissa teknisissä eritelmissä tarkoitettuihin standardeihin, jos nämä standardit korvataan asiaankuuluvien eurooppalaisten tai kansainvälisten standardointiorganisaatioiden hyväksymillä uusilla versioilla.

On erityisen tärkeää, että komissio ennen näiden delegoitujen säädösten hyväksymistä noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaiset asiantuntijatason kuulemiset, myös kansallisella tasolla.

Näissä delegoiduissa säädöksissä säädetään vähintään 24 kuukauden siirtymäkausista, ennen kuin niihin sisältyvistä teknisistä eritelmistä tai niiden muutoksista tulee käyttöön otettavaa tai uusittavaa infrastruktuuria sitovia.

12.   Jos 10 kohdan a alakohdassa tarkoitettua yksityiskohtaiset tekniset eritelmät sisältävää standardia nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä varten meri- ja sisävesiliikenteessä ei ole olemassa ja erityisesti jos nesteytetyn maakaasun aluksiin tankkausta koskevia eritelmiä ei ole olemassa, komissiolle, joka ottaa huomioon IMOssa, Reinin navigaation keskuskomissiossa, Tonavan suojelukomissiossa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla meneillään olevan työn, siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 8 artiklan mukaisesti, jotta voidaan vahvistaa

| — | vaatimukset, jotka koskevat nesteytetyn maakaasun aluksiin siirron rajapintoja meri- ja sisävesiliikenteessä; |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat nesteytetyn maakaasun aluksiin siirron rajapintoja meri- ja sisävesiliikenteessä;

| — | vaatimukset, jotka koskevat nesteytetyn maakaasun maalla varastoinnin ja aluksiin tankkauksen turvallisuusnäkökohtia meri- ja sisävesiliikenteessä. |
| --- | --- |

—

vaatimukset, jotka koskevat nesteytetyn maakaasun maalla varastoinnin ja aluksiin tankkauksen turvallisuusnäkökohtia meri- ja sisävesiliikenteessä.

On erityisen tärkeää, että komissio noudattaa tavanomaista käytäntöään ja toteuttaa asianmukaisten meriliikenteen ja sisävesiliikenteen asiantuntijaryhmien, kansallisten meri- tai sisävesiliikenteen viranomaisten asiantuntijat mukaan luettuna, kuulemiset ennen kyseisten delegoitujen säädösten antamista.

7 artikla

Käyttäjätiedot

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että saatavilla on merkityksellistä, johdonmukaista ja selkeää tietoa niistä moottoriajoneuvoista, jotka voidaan säännöllisesti tankata markkinoille saatetuilla yksittäisillä polttoaineilla tai ladata latauspisteissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2009/30/EY soveltamista. Nämä tiedot on annettava moottoriajoneuvojen ohjekirjoissa, tankkaus- ja latauspisteissä, moottoriajoneuvoissa ja moottoriajoneuvojen edustusliikkeissä jäsenvaltioiden alueella. Tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin moottoriajoneuvoihin ja niiden ohjekirjoihin, kun kyseiset moottoriajoneuvot saatetaan markkinoille 18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tiedon antamisen on perustuttava merkintäsääntöihin, jotka koskevat sitä, miten polttoaine täyttää eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden standardit, joissa esitetään polttoaineiden tekniset eritelmät. Jos tällaisissa standardeissa viitataan graafiseen esittämistapaan, kuten värikoodijärjestelmään, kyseinen graafinen merkintä on tehtävä yksinkertaisella, selvästi näkyvällä ja helposti ymmärrettävällä tavalla:

| a) | vastaaviin jakelulaitteisiin ja niiden suuttimiin kaikissa tankkauspisteissä siitä päivästä alkaen, jolloin polttoaineita saatetaan markkinoille; |
| --- | --- |

a)

vastaaviin jakelulaitteisiin ja niiden suuttimiin kaikissa tankkauspisteissä siitä päivästä alkaen, jolloin polttoaineita saatetaan markkinoille;

| b) | kyseisen polttoaineen kanssa suositeltujen ja yhteensopivien moottoriajoneuvojen kaikkiin polttoainesäiliöiden korkkeihin tai niiden välittömään läheisyyteen ja moottoriajoneuvojen ohjekirjoihin, kun tällaisia moottoriajoneuvoja saatetaan markkinoille 18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen. |
| --- | --- |

b)

kyseisen polttoaineen kanssa suositeltujen ja yhteensopivien moottoriajoneuvojen kaikkiin polttoainesäiliöiden korkkeihin tai niiden välittömään läheisyyteen ja moottoriajoneuvojen ohjekirjoihin, kun tällaisia moottoriajoneuvoja saatetaan markkinoille 18 päivän marraskuuta 2016 jälkeen.

3.   Ilmoitettaessa polttoaineiden, etenkin maakaasun ja vedyn, hintoja polttoaineiden jakeluasemalla on tarpeen mukaan esitettävä tiedotustarkoituksessa yksikköhintoja koskeva vertailu. Näiden tietojen ilmoittaminen ei saa johtaa käyttäjää harhaan tai aiheuttaa sekaannusta.

Kuluttajien tietoisuuden lisäämiseksi ja polttoaineiden hintojen ilmoittamiseksi avoimesti ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa komissiolle annetaan valta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä yhteinen menetelmä vaihtoehtoisten polttoaineiden yksikköhintojen vertailua varten.

4.   Jos polttoaineen teknisiä eritelmiä koskeviin eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden standardeihin ei sisälly kyseisten standardien noudattamiseen liittyviä merkintäsääntöjä tai jos merkintäsäännöissä ei viitata graafiseen esittämistapaan, kuten värikoodijärjestelmään, tai jos merkintäsäännöt eivät sovellu tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseen, komissio voi 1 ja 2 kohdan yhdenmukaista täytäntöönpanoa varten valtuuttaa eurooppalaiset standardointiorganisaatiot kehittämään yhteensopivuuden merkintäeritelmiä tai antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritetään yhteensopivuutta koskeva graafinen esittämistapa, kuten värikoodijärjestelmä, sellaisille unionin markkinoille saatetuille polttoaineille, joiden osuus on komission arvion mukaan vähintään yksi prosentti kokonaismyyntimäärästä useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa.

5.   Jos asiaankuuluvien eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden standardien merkintäsääntöjä saatetaan ajan tasalle tai jos annetaan merkintöjä koskevia täytäntöönpanosäädöksiä tai kehitetään vaihtoehtoisia polttoaineita koskevia uusia eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden standardeja tarpeen vaatiessa, vastaavia merkintävaatimuksia sovelletaan kaikkiin tankkaus- ja latauspisteisiin sekä jäsenvaltioiden alueella rekisteröityihin moottoriajoneuvoihin siitä lukien, kun on kulunut 24 kuukautta niiden ajan tasalle saattamisesta tai antamisesta.

6.   Tässä artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset annetaan 9 artiklan 2 kohdassa säädettyä tutkintamenettelyä noudattaen.

7.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vaihtoehtoisten polttoaineiden julkisten tankkaus- ja latauspisteiden maantieteellistä sijaintia koskevat tiedot, jos ne ovat saatavilla, ovat avoimella ja syrjimättömällä tavalla kaikkien käyttäjien käytettävissä. Latauspisteiden osalta tällaiset tiedot, jos ne ovat saatavilla, voivat sisältää reaaliaikaista käytettävyyttä sekä aiempaa ja reaaliaikaista latausta koskevia tietoja.

8 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 17 päivästä marraskuuta 2014 viideksi vuodeksi 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 4, 5 ja 6 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kolmella kuukaudella.

9 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

3.   Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.

10 artikla

Kertomukset ja tarkistaminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava komissiolle kertomus kansallisen toimintakehyksensä täytäntöönpanosta viimeistään 18 päivänä marraskuuta 2019 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi. Näissä kertomuksissa on annettava liitteessä I luetellut tiedot ja niihin on tarpeen mukaan sisällytettävä aiheelliset perustelut siitä, missä määrin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kansalliset tavoitteet on saavutettu.

2.   Komissio antaa viimeistään 18 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan kansallisia toimintakehyksiä ja niiden johdonmukaisuutta unionin tasolla sekä sitä, missä määrin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kansalliset tavoitteet on saavutettu.

3.   Komissio antaa kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden välein alkaen 18 päivästä marraskuuta 2020.

Komission kertomukseen sisältyvät

| — | arviointi jäsenvaltioiden toteuttamista toimista; |
| --- | --- |

—

arviointi jäsenvaltioiden toteuttamista toimista;

| — | arviointi tämän direktiivin vaikutuksista markkinoiden kehitykseen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin osalta ja sen vaikutuksesta liikenteen vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoihin sekä talouteen ja ympäristöön; |
| --- | --- |

—

arviointi tämän direktiivin vaikutuksista markkinoiden kehitykseen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin osalta ja sen vaikutuksesta liikenteen vaihtoehtoisten polttoaineiden markkinoihin sekä talouteen ja ympäristöön;

| — | tiedot teknisestä kehityksestä ja markkinoiden kehityksestä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien liikenteen alan vaihtoehtoisten polttoaineiden ja asiaan liittyvän infrastruktuurin osalta sekä tiedot muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden kehityksestä. |
| --- | --- |

—

tiedot teknisestä kehityksestä ja markkinoiden kehityksestä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien liikenteen alan vaihtoehtoisten polttoaineiden ja asiaan liittyvän infrastruktuurin osalta sekä tiedot muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden kehityksestä.

Komissio voi esittää esimerkkejä parhaista käytännöistä ja antaa aiheellisia suosituksia.

Komission kertomuksessa arvioidaan myös tässä direktiivissä säädettyjä, infrastruktuurin rakentamista ja teknisten eritelmien täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia ja päivämääriä ottaen huomioon asianomaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden tekninen, taloudellinen ja markkinoita koskeva kehitys; komission kertomukseen voidaan liittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

4.   Komissio antaa ohjeet, jotka koskevat jäsenvaltioiden kertomuksia liitteessä I luetelluista seikoista.

5.   Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin täytäntöönpanoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 sekä tekee tarvittaessa ehdotuksen sen muuttamisesta esittämällä uudet tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvaa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevat yhteiset tekniset eritelmät.

6.   Komissio, jos se katsoo tämän aiheelliseksi, hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 tiedonannossa ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia” vahvistetun strategian täytäntöönpanoon tarkoitetun toimintasuunnitelman, jotta liikenteessä käytettäisiin mahdollisimman laajamittaisesti vaihtoehtoisia polttoaineita varmistaen samalla teknologiariippumattomuus ja jotta kaikkialla unionissa edistettäisiin kestävää sähköistä liikennettä. Komissio voi tätä varten ottaa huomioon jäsenvaltioiden yksilölliset markkinatarpeet ja -kehityksen.

11 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 18 päivänä marraskuuta 2016. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

2.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

12 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

13 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 22 päivänä lokakuuta 2014.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 111.

1

(2)  EUVL C 280, 27.9.2013, s. 66.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. huhtikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 29. syyskuuta 2014.

3

(4)  COM(2010) 2020 final.

4

(5)  COM(2011) 144 final.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

6

(7)  COM(2013) 17 final.

7

(8)  COM(2012) 636 final.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 168/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (EUVL L 60, 2.3.2013, s. 52).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/72/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/33/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden rikkipitoisuuden osalta (EUVL L 327, 27.11.2012, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta (EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 595/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 98/70/EY muuttamisesta bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimusten osalta sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisen osalta, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimusten osalta ja direktiivin 93/12/ETY kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

22

---

LIITE I

KERTOMUS

Kertomuksessa on annettava kuvaus toimenpiteistä, joita jäsenvaltiossa on toteutettu vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamisen tueksi. Kertomuksessa on esitettävä ainakin seuraavat tiedot:

1.   Oikeudelliset toimenpiteet

Tiedot oikeudellisista toimenpiteistä, jotka voivat koostua lainsäädäntö- tai sääntelytoimenpiteistä taikka hallinnollisista toimenpiteistä, joilla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin rakentamista, kuten rakennusluvista, pysäköintialueluvista, yritysten ympäristösuorituskyvyn sertifioinnista ja polttoaineiden jakeluasemien toimiluvista.

2.   Kansallisen toimintakehyksen täytäntöönpanoa tukevat toimenpiteet

Näitä toimenpiteitä koskevissa tiedoissa on esitettävä seuraavat seikat:

| — | suorat kannustimet, joilla edistetään vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuneuvojen hankkimista tai infrastruktuurin rakentamista; |
| --- | --- |

—

suorat kannustimet, joilla edistetään vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuneuvojen hankkimista tai infrastruktuurin rakentamista;

| — | verokannustimien saatavuus vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuneuvojen ja asiaan liittyvän infrastruktuurin edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

verokannustimien saatavuus vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien kulkuneuvojen ja asiaan liittyvän infrastruktuurin edistämiseksi;

| — | julkisten hankintojen, myös yhteishankintojen, käyttö vaihtoehtoisten polttoaineiden tukemiseksi; |
| --- | --- |

—

julkisten hankintojen, myös yhteishankintojen, käyttö vaihtoehtoisten polttoaineiden tukemiseksi;

| — | kysyntäpuolelle suunnatut muut kuin taloudelliset kannustimet, esimerkiksi erikoiskohteluun perustuva pääsy rajoitetuille alueille, pysäköintijärjestelyt ja tietylle käyttäjäryhmälle varatut ajokaistat; |
| --- | --- |

—

kysyntäpuolelle suunnatut muut kuin taloudelliset kannustimet, esimerkiksi erikoiskohteluun perustuva pääsy rajoitetuille alueille, pysäköintijärjestelyt ja tietylle käyttäjäryhmälle varatut ajokaistat;

| — | tarkastelu, joka koskee uusiutuvan lentopetrolin tankkauspisteiden tarvetta TEN-T-ydinverkon lentoasemilla; |
| --- | --- |

—

tarkastelu, joka koskee uusiutuvan lentopetrolin tankkauspisteiden tarvetta TEN-T-ydinverkon lentoasemilla;

| — | tekniset ja hallinnolliset menettelyt ja lainsäädäntö luvan antamiseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelulle, jotta helpotettaisiin luvanmyöntämisprosessia. |
| --- | --- |

—

tekniset ja hallinnolliset menettelyt ja lainsäädäntö luvan antamiseksi vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelulle, jotta helpotettaisiin luvanmyöntämisprosessia.

3.   Käyttöönoton ja tuotannon tukeminen

Vuotuinen julkinen määräraha, jolla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, eriteltynä vaihtoehtoisten polttoaineiden mukaisesti ja liikennemuodoittain (maantie-, rautatie-, vesi- ja lentoliikenne).

Vuotuinen julkinen määräraha, jolla tuetaan vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvien teknologioiden tuotantolaitoksia, eriteltynä vaihtoehtoisten polttoaineiden mukaisesti ja liikennemuodoittain.

Mahdolliset erityistarpeet vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönoton alkuvaiheessa.

4.   Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi

Vuotuinen julkinen määräraha, jolla tuetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia, eriteltynä polttoaineittain ja liikennemuodoittain.

5.   Tavoitteet

| — | arvio vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen määrästä vuoteen 2020, vuoteen 2025 ja vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

—

arvio vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen määrästä vuoteen 2020, vuoteen 2025 ja vuoteen 2030 mennessä;

| — | niiden kansallisten tavoitteiden saavuttamisen taso, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa eri liikennemuodoissa (maantie-, rautatie-, vesi- ja lentoliikenne); |
| --- | --- |

—

niiden kansallisten tavoitteiden saavuttamisen taso, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa eri liikennemuodoissa (maantie-, rautatie-, vesi- ja lentoliikenne);

| — | niiden kansallisten tavoitteiden vuosittaisen saavuttamisen taso, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa eri liikennemuodoissa; |
| --- | --- |

—

niiden kansallisten tavoitteiden vuosittaisen saavuttamisen taso, jotka koskevat vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa eri liikennemuodoissa;

| — | tiedot menettelyistä, joita on sovellettu suuritehoisten latauspisteiden lataustehokkuuden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

tiedot menettelyistä, joita on sovellettu suuritehoisten latauspisteiden lataustehokkuuden huomioon ottamiseksi.

6.   Vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehitys

Tarjonnan (infrastruktuurin lisäkapasiteetti) ja kysynnän (kapasiteetin tosiasiallinen käyttö) muutokset.

---

LIITE II

TEKNISET ERITELMÄT

1.   Latauspisteitä koskevat tekniset eritelmät

| 1.1 | Moottoriajoneuvojen normaalitehoiset latauspisteet
  Sähkökäyttöisten ajoneuvojen normaalitehoiset vaihtovirtalatauspisteet on varustettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi vähintään standardissa EN 62196-2 kuvailluilla tyypin 2 pistorasioilla tai ajoneuvon liittimillä. Nämä pistorasiat voidaan varustaa lisäominaisuuksilla, esimerkiksi mekaanisilla sulkimilla, säilyttäen kuitenkin yhteensopivuus tyypin 2 kanssa. |
| --- | --- |

1.1

Moottoriajoneuvojen normaalitehoiset latauspisteet

Sähkökäyttöisten ajoneuvojen normaalitehoiset vaihtovirtalatauspisteet on varustettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi vähintään standardissa EN 62196-2 kuvailluilla tyypin 2 pistorasioilla tai ajoneuvon liittimillä. Nämä pistorasiat voidaan varustaa lisäominaisuuksilla, esimerkiksi mekaanisilla sulkimilla, säilyttäen kuitenkin yhteensopivuus tyypin 2 kanssa.

| 1.2 | Moottoriajoneuvojen suuritehoiset latauspisteet
  Sähkökäyttöisten ajoneuvojen suuritehoiset vaihtovirtalatauspisteet on varustettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi vähintään standardissa EN 62196-2 kuvailluilla tyypin 2 liittimillä.
  Sähkökäyttöisten ajoneuvojen suuritehoiset tasavirtalatauspisteet on varustettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi vähintään standardissa EN 62196-3 kuvailluilla yhdistettyjen latausjärjestelmien ”Combo 2” -liittimillä. |
| --- | --- |

1.2

Moottoriajoneuvojen suuritehoiset latauspisteet

Sähkökäyttöisten ajoneuvojen suuritehoiset vaihtovirtalatauspisteet on varustettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi vähintään standardissa EN 62196-2 kuvailluilla tyypin 2 liittimillä.

Sähkökäyttöisten ajoneuvojen suuritehoiset tasavirtalatauspisteet on varustettava yhteentoimivuuden varmistamiseksi vähintään standardissa EN 62196-3 kuvailluilla yhdistettyjen latausjärjestelmien ”Combo 2” -liittimillä.

| 1.3 | Moottoriajoneuvojen langattomat latauspisteet |
| --- | --- |

1.3

Moottoriajoneuvojen langattomat latauspisteet

| 1.4 | Moottoriajoneuvojen akkujen vaihto |
| --- | --- |

1.4

Moottoriajoneuvojen akkujen vaihto

| 1.5 | L-luokan moottoriajoneuvojen latauspisteet |
| --- | --- |

1.5

L-luokan moottoriajoneuvojen latauspisteet

| 1.6 | Sähkökäyttöisten linja-autojen latauspisteet |
| --- | --- |

1.6

Sähkökäyttöisten linja-autojen latauspisteet

| 1.7 | Maasähkön syöttö merialuksia varten
  Maasähkön syötön merialuksia varten, mukaan lukien järjestelmien suunnittelu, asentaminen ja testaus, on oltava standardin IEC/ISO/IEEE 80005-1 teknisten eritelmien mukainen. |
| --- | --- |

1.7

Maasähkön syöttö merialuksia varten

Maasähkön syötön merialuksia varten, mukaan lukien järjestelmien suunnittelu, asentaminen ja testaus, on oltava standardin IEC/ISO/IEEE 80005-1 teknisten eritelmien mukainen.

| 1.8 | Maasähkön syöttö sisävesialuksia varten |
| --- | --- |

1.8

Maasähkön syöttö sisävesialuksia varten

2.   Moottoriajoneuvojen vetytankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät

| 2.1 | Moottoriajoneuvoissa polttoaineena käytettävän kaasumaisen vedyn ulkona sijaitsevien tankkauspisteiden on oltava asianomaisen kaasumaisen vedyn tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät sisältävän standardin ISO/TS 20100 (Gaseous Hydrogen Fuelling specification) mukainen. |
| --- | --- |

2.1

Moottoriajoneuvoissa polttoaineena käytettävän kaasumaisen vedyn ulkona sijaitsevien tankkauspisteiden on oltava asianomaisen kaasumaisen vedyn tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät sisältävän standardin ISO/TS 20100 (Gaseous Hydrogen Fuelling specification) mukainen.

| 2.2 | Vetytankkauspisteistä jaettavan vedyn puhtauden on oltava ISO 14687-2 -standardiin sisältyvien teknisten eritelmien mukainen. |
| --- | --- |

2.2

Vetytankkauspisteistä jaettavan vedyn puhtauden on oltava ISO 14687-2 -standardiin sisältyvien teknisten eritelmien mukainen.

| 2.3 | Vetytankkauspisteissä on käytettävä tankkausalgoritmeja ja laitteita, joiden on oltava standardin ISO/TS 20100 (Gaseous Hydrogen Fuelling specification) mukaiset. |
| --- | --- |

2.3

Vetytankkauspisteissä on käytettävä tankkausalgoritmeja ja laitteita, joiden on oltava standardin ISO/TS 20100 (Gaseous Hydrogen Fuelling specification) mukaiset.

| 2.4 | Kaasumaisen vedyn tankkaukseen tarkoitettujen moottoriajoneuvojen liittimien on oltava moottoriajoneuvojen tankkausliittimiä koskevan ISO 17268 -standardin mukaiset. |
| --- | --- |

2.4

Kaasumaisen vedyn tankkaukseen tarkoitettujen moottoriajoneuvojen liittimien on oltava moottoriajoneuvojen tankkausliittimiä koskevan ISO 17268 -standardin mukaiset.

3.   Maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät

| 3.1 | Sisävesi- tai merialusten nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät |
| --- | --- |

3.1

Sisävesi- tai merialusten nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät

| 3.2 | Moottoriajoneuvojen nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät |
| --- | --- |

3.2

Moottoriajoneuvojen nesteytetyn maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät

| 3.3 | Paineistetun maakaasun liittimiä/säiliöitä koskevat tekniset eritelmät
  Paineistetun maakaasun liittimien/säiliöiden on oltava UNECE-säännön nro 110 (jossa viitataan ISO 14469 -standardin osiin I ja II) mukaiset. |
| --- | --- |

3.3

Paineistetun maakaasun liittimiä/säiliöitä koskevat tekniset eritelmät

Paineistetun maakaasun liittimien/säiliöiden on oltava UNECE-säännön nro 110 (jossa viitataan ISO 14469 -standardin osiin I ja II) mukaiset.

| 3.4 | Moottoriajoneuvojen paineistetun maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät |
| --- | --- |

3.4

Moottoriajoneuvojen paineistetun maakaasun tankkauspisteitä koskevat tekniset eritelmät

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/21

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1134/2014,

annettu 23 päivänä lokakuuta 2014,

Belgian lipun alla purjehtivien alusten koljan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIb–k, VIII, IX ja X sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 43/2014 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 43/2014 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2014.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2014 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2014 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2014 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 43/2014, annettu 20 päivänä tammikuuta 2014, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2014 (EUVL L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 21/TQ43 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Kanta | HAD/7X7A34 |
| Laji | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Alue | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 30.7.2014 |

Nro

21/TQ43

Jäsenvaltio

Belgia

Kanta

HAD/7X7A34

Laji

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Alue

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

30.7.2014

---

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/23

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1135/2014,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2014,

sairauden riskin vähentämiseen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksymisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevat hakemukset jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset eteenpäin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevat hakemukset jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset eteenpäin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’.

| (3) | Hakemuksen vastaanotettuaan elintarviketurvallisuusviranomaisen on ilmoitettava asiasta viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä. |
| --- | --- |

(3)

Hakemuksen vastaanotettuaan elintarviketurvallisuusviranomaisen on ilmoitettava asiasta viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä.

| (4) | Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon.

| (5) | Rank Nutrition Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla hakemuksen, jonka perusteella elintarviketurvallisuusviranomaista pyydettiin antamaan lausunto terveysväitteestä, joka koski ”folaattipitoisuuksien nostamista raskaana olevilla naisilla folaatin lisäsaannin avulla ja hermostoputken sulkeutumishäiriön riskin vähenemistä”. (kysymys nro EFSA-Q-2013-00265) (2). Hakijan esittämä väite oli muotoiltu seuraavasti: ”Foolihappolisä nostaa raskaana olevien naisten veren punasolujen folaattipitoisuutta. Raskaana olevien naisten veren punasolujen alhainen folaattipitoisuus on hermostoputken sulkeutumishäiriöiden syntymisen riskitekijä kehittyvillä sikiöillä”. |
| --- | --- |

(5)

Rank Nutrition Ltd toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla hakemuksen, jonka perusteella elintarviketurvallisuusviranomaista pyydettiin antamaan lausunto terveysväitteestä, joka koski ”folaattipitoisuuksien nostamista raskaana olevilla naisilla folaatin lisäsaannin avulla ja hermostoputken sulkeutumishäiriön riskin vähenemistä”. (kysymys nro EFSA-Q-2013-00265) (2). Hakijan esittämä väite oli muotoiltu seuraavasti: ”Foolihappolisä nostaa raskaana olevien naisten veren punasolujen folaattipitoisuutta. Raskaana olevien naisten veren punasolujen alhainen folaattipitoisuus on hermostoputken sulkeutumishäiriöiden syntymisen riskitekijä kehittyvillä sikiöillä”.

| (6) | Esitettyjen tietojen perusteella elintarviketurvallisuusviranomainen totesi komissiolle ja jäsenvaltioille 26 päivänä heinäkuuta 2013 toimittamassaan lausunnossa, että folaattipitoisuuksien nostamisen raskaana olevilla naisilla folaatin lisäsaannin avulla ja hermostoputken sulkeutumishäiriön riskin vähenemisen välinen syy-seuraussuhde on osoitettu todeksi. Kyseistä päätelmää ilmentävän terveysväitteen olisi katsottava täyttävän asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimukset, ja se olisi lisättävä unionin sallittujen väitteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(6)

Esitettyjen tietojen perusteella elintarviketurvallisuusviranomainen totesi komissiolle ja jäsenvaltioille 26 päivänä heinäkuuta 2013 toimittamassaan lausunnossa, että folaattipitoisuuksien nostamisen raskaana olevilla naisilla folaatin lisäsaannin avulla ja hermostoputken sulkeutumishäiriön riskin vähenemisen välinen syy-seuraussuhde on osoitettu todeksi. Kyseistä päätelmää ilmentävän terveysväitteen olisi katsottava täyttävän asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimukset, ja se olisi lisättävä unionin sallittujen väitteiden luetteloon.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti terveysväitteen hyväksymistä puoltavaan lausuntoon on sisällytettävä tiettyjä yksityiskohtaisia tietoja. Kyseiset tiedot olisi hyväksytyn väitteen osalta esitettävä tämän asetuksen liitteessä, ja niissä olisi ilmoitettava tapauksesta riippuen väitteen tarkistettu sanamuoto, väitteen käytön erityiset edellytykset ja tarvittaessa elintarvikkeen nauttimisen edellytykset tai rajoitukset ja/tai lisämaininta tai varoitus asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 vahvistettujen sääntöjen ja elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti terveysväitteen hyväksymistä puoltavaan lausuntoon on sisällytettävä tiettyjä yksityiskohtaisia tietoja. Kyseiset tiedot olisi hyväksytyn väitteen osalta esitettävä tämän asetuksen liitteessä, ja niissä olisi ilmoitettava tapauksesta riippuen väitteen tarkistettu sanamuoto, väitteen käytön erityiset edellytykset ja tarvittaessa elintarvikkeen nauttimisen edellytykset tai rajoitukset ja/tai lisämaininta tai varoitus asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 vahvistettujen sääntöjen ja elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon mukaisesti.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 yhtenä tavoitteena on varmistaa, että terveysväitteet ovat totuudenmukaisia, selkeitä ja luotettavia sekä kuluttajalle hyödyllisiä ja että väitteiden sanamuoto ja esitystapa otetaan huomioon tältä kannalta. Sen vuoksi väitteisiin, jotka sanamuotonsa mukaan merkitsevät kuluttajalle samaa kuin jokin hyväksytty terveysväite, koska ne kuvaavat samaa suhdetta jonkin elintarvikeryhmän, elintarvikkeen tai jonkin sen ainesosan ja terveyden välillä, olisi sovellettava samoja, tämän asetuksen liitteessä esitettyjä käytön edellytyksiä. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 yhtenä tavoitteena on varmistaa, että terveysväitteet ovat totuudenmukaisia, selkeitä ja luotettavia sekä kuluttajalle hyödyllisiä ja että väitteiden sanamuoto ja esitystapa otetaan huomioon tältä kannalta. Sen vuoksi väitteisiin, jotka sanamuotonsa mukaan merkitsevät kuluttajalle samaa kuin jokin hyväksytty terveysväite, koska ne kuvaavat samaa suhdetta jonkin elintarvikeryhmän, elintarvikkeen tai jonkin sen ainesosan ja terveyden välillä, olisi sovellettava samoja, tämän asetuksen liitteessä esitettyjä käytön edellytyksiä.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Tämän asetuksen liitteessä luetellun terveysväitteen saa esittää unionin markkinoille saatetuista elintarvikkeista kyseisessä liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu terveysväite sisällytetään unionin sallittujen väitteiden luetteloon, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1924/2006 14 artiklan 1 kohdassa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  The EFSA Journal 2013; 11(7):3328.

2

---

LIITE

SALLITTU TERVEYSVÄITE

| Hakemus — asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset | Hakija — Osoite | Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä | Väite | Väitteen käytön edellytykset | Elintarvikkeen nauttimisen edellytykset ja/tai rajoitukset ja/tai lisämaininta tai varoitus | EFSAn lausunnon numero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen terveysväite, jossa viitataan sairauden riskin vähentämiseen | Rank Nutrition Ltd, Long Barn, Etchden Court, Bethersden, Kent TN26 3DP, Yhdistynyt kuningaskunta. | Foolihappo | Foolihapon lisäsaanti nostaa raskaana olevien naisten folaattipitoisuuksia. Raskaana olevien naisten alhaiset folaattipitoisuudet ovat hermostoputken sulkeutumishäiriöiden syntymisen riskitekijä kehittyvillä sikiöillä. | Väitettä voidaan käyttää ainoastaan sellaisissa ravintolisissä, joista foolihappoa saa vähintään 400 mikrogrammaa päivittäisannosta kohden.
  Kuluttajille on tiedotettava, että kohdeväestö on lisääntymisikäiset naiset ja että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 400 mikrogrammaa foolihappoa vähintään yhtä kuukautta ennen hedelmöittymistä ja kolme kuukautta sen jälkeen. | | Q-2013-00265 |

Hakemus — asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset

Hakija — Osoite

Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä

Väite

Väitteen käytön edellytykset

Elintarvikkeen nauttimisen edellytykset ja/tai rajoitukset ja/tai lisämaininta tai varoitus

EFSAn lausunnon numero

Asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen terveysväite, jossa viitataan sairauden riskin vähentämiseen

Rank Nutrition Ltd, Long Barn, Etchden Court, Bethersden, Kent TN26 3DP, Yhdistynyt kuningaskunta.

Foolihappo

Foolihapon lisäsaanti nostaa raskaana olevien naisten folaattipitoisuuksia. Raskaana olevien naisten alhaiset folaattipitoisuudet ovat hermostoputken sulkeutumishäiriöiden syntymisen riskitekijä kehittyvillä sikiöillä.

Väitettä voidaan käyttää ainoastaan sellaisissa ravintolisissä, joista foolihappoa saa vähintään 400 mikrogrammaa päivittäisannosta kohden.

Kuluttajille on tiedotettava, että kohdeväestö on lisääntymisikäiset naiset ja että edullinen vaikutus saavutetaan nauttimalla päivittäin 400 mikrogrammaa foolihappoa vähintään yhtä kuukautta ennen hedelmöittymistä ja kolme kuukautta sen jälkeen.

Q-2013-00265

---

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/26

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1136/2014,

annettu 24 päivänä lokakuuta 2014,

asetuksen (EU) N:o 283/2013 muuttamisesta kasvinsuojeluaineita koskeviin menettelyihin sovellettavien siirtymätoimenpiteiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 78 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EU) N:o 283/2013 (2) kumottiin komission asetus (EU) N:o 544/2011 (3) ja vahvistettiin tehoaineita koskevia uusia tietovaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EU) N:o 283/2013 (2) kumottiin komission asetus (EU) N:o 544/2011 (3) ja vahvistettiin tehoaineita koskevia uusia tietovaatimuksia.

| (2) | Jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusien vaatimusten noudattamiseen, asetuksessa (EU) N:o 283/2013 säädetään siirtymätoimenpiteistä, jotka koskevat sekä tietoja, jotka on sisällytettävä tehoaineen hyväksyntää, hyväksynnän uusimista tai hyväksynnän muuttamista varten toimitettaviin hakemuksiin että tietoja, jotka on sisällytettävä kasvinsuojeluaineita koskevaa lupaa, luvan uusimista tai luvan muuttamista varten toimitettaviin hakemuksiin. |
| --- | --- |

(2)

Jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusien vaatimusten noudattamiseen, asetuksessa (EU) N:o 283/2013 säädetään siirtymätoimenpiteistä, jotka koskevat sekä tietoja, jotka on sisällytettävä tehoaineen hyväksyntää, hyväksynnän uusimista tai hyväksynnän muuttamista varten toimitettaviin hakemuksiin että tietoja, jotka on sisällytettävä kasvinsuojeluaineita koskevaa lupaa, luvan uusimista tai luvan muuttamista varten toimitettaviin hakemuksiin.

| (3) | Jotta tietyissä tapauksissa voidaan sallia tehoaineita koskevien tietojen sisällyttäminen kasvinsuojeluaineita koskevaa lupaa tai luvan muuttamista varten toimitettaviin hakemuksiin niiden tietovaatimusten mukaisesti, jotka ovat voimassa tehoaineiden hyväksynnän tai hyväksynnän uusimisen hetkellä, siirtymätoimenpiteitä olisi muutettava kasvinsuojeluaineiden lupamenettelyjen osalta. Tämän muutoksen tavoitteena on ehkäistä eroavaisuuksien syntyminen sellaisten tietojen arvioinnissa, jotka eri vyöhykkeisiin kuuluvat jäsenvaltiot ovat tuottaneet uusien tietovaatimusten mukaisesti, ja näin säilyttää yhtenäinen ja yhdenmukaistettu lähestymistapa kyseisten tietojen arvioinnissa unionin tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Jotta tietyissä tapauksissa voidaan sallia tehoaineita koskevien tietojen sisällyttäminen kasvinsuojeluaineita koskevaa lupaa tai luvan muuttamista varten toimitettaviin hakemuksiin niiden tietovaatimusten mukaisesti, jotka ovat voimassa tehoaineiden hyväksynnän tai hyväksynnän uusimisen hetkellä, siirtymätoimenpiteitä olisi muutettava kasvinsuojeluaineiden lupamenettelyjen osalta. Tämän muutoksen tavoitteena on ehkäistä eroavaisuuksien syntyminen sellaisten tietojen arvioinnissa, jotka eri vyöhykkeisiin kuuluvat jäsenvaltiot ovat tuottaneet uusien tietovaatimusten mukaisesti, ja näin säilyttää yhtenäinen ja yhdenmukaistettu lähestymistapa kyseisten tietojen arvioinnissa unionin tasolla.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 283/2013 4 artikla seuraavasti:

”1.   Siltä osin kuin on kyse asetuksen (EY) N:o 1107/2009 28 artiklassa tarkoitettua lupaa koskevista hakemuksista, jotka koskevat kasvinsuojeluaineita, jotka sisältävät vähintään yhtä sellaista tehoainetta, jota koskevat asiakirja-aineistot on toimitettu 3 artiklan säännösten mukaisesti tai jota koskevaa hyväksyntää ei ole uusittu asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (4) mukaisesti, asetusta (EU) N:o 544/2011 sovelletaan edelleen kyseistä tehoainetta tai kyseisiä tehoaineita koskevien tietojen sisällyttämiseen.

2 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 283/2013, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2013, tehoaineita koskevien tietovaatimusten vahvistamisesta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 93, 3.4.2013, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 544/2011, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta tehoaineita koskevien tietovaatimusten osalta (EUVL L 155, 11.6.2011, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).”

4

---

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/28

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1137/2014,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen eläimen osien käsittelystä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten. Mainitussa asetuksessa säädetään, että elintarvikealan toimijoiden on varmistettava eläimen osien, kuten märehtijöiden mahojen ja sorkka- ja kavioeläinten sorkkien, jatkokäsittelyä koskevien erityisvaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten. Mainitussa asetuksessa säädetään, että elintarvikealan toimijoiden on varmistettava eläimen osien, kuten märehtijöiden mahojen ja sorkka- ja kavioeläinten sorkkien, jatkokäsittelyä koskevien erityisvaatimusten noudattaminen.

| (2) | Kyseisen asetuksen liitteen III mukaisesti edelleen käsiteltäviksi tarkoitetut sorkka- ja kavioeläinten sorkat on ennen kuljetusta toiseen laitokseen nyljettävä tai kaltattava ja karvattava ja märehtijöiden mahat on kaltattava tai puhdistettava teurastamossa. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen asetuksen liitteen III mukaisesti edelleen käsiteltäviksi tarkoitetut sorkka- ja kavioeläinten sorkat on ennen kuljetusta toiseen laitokseen nyljettävä tai kaltattava ja karvattava ja märehtijöiden mahat on kaltattava tai puhdistettava teurastamossa.

| (3) | Nylkemiseen tai kalttaamiseen ja karvaamiseen tarvittavat laitteet edellyttävät suuria investointeja. Sen vuoksi erityisesti pienet ja keskisuuret teurastamot eivät pysty itse käsittelemään ihmisravinnoksi tarkoitettuja sorkkia kustannustehokkaasti. |
| --- | --- |

(3)

Nylkemiseen tai kalttaamiseen ja karvaamiseen tarvittavat laitteet edellyttävät suuria investointeja. Sen vuoksi erityisesti pienet ja keskisuuret teurastamot eivät pysty itse käsittelemään ihmisravinnoksi tarkoitettuja sorkkia kustannustehokkaasti.

| (4) | Vaikka tekninen kehitys mahdollistaa sorkkien hyödyntämisen ravinnoksi ja vähentää siten elintarvikejätteen määrää, se myös aiheuttaa pienille ja keskisuurille teurastamoille käytännön ongelmia, jotka estävät ravinnoksi hyödyntämisen. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka tekninen kehitys mahdollistaa sorkkien hyödyntämisen ravinnoksi ja vähentää siten elintarvikejätteen määrää, se myös aiheuttaa pienille ja keskisuurille teurastamoille käytännön ongelmia, jotka estävät ravinnoksi hyödyntämisen.

| (5) | Juoksutetta saadaan nuorten märehtijöiden mahasta ja jalostetaan juuston valmistusta varten soveltuvissa laitoksissa. Mahojen kalttaaminen ja puhdistaminen vähentää huomattavasti juoksutteen saantoa mahasta lisäämättä kuitenkaan juoksutteen turvallisuutta, koska juoksutetta jalostetaan myöhemmin pitkälle. |
| --- | --- |

(5)

Juoksutetta saadaan nuorten märehtijöiden mahasta ja jalostetaan juuston valmistusta varten soveltuvissa laitoksissa. Mahojen kalttaaminen ja puhdistaminen vähentää huomattavasti juoksutteen saantoa mahasta lisäämättä kuitenkaan juoksutteen turvallisuutta, koska juoksutetta jalostetaan myöhemmin pitkälle.

| (6) | Parannettaessa sääntelyä ja edistettäessä kilpailukykyä elintarviketurvallisuuden taso on säilytettävä korkealla ja toimijoille on tarjottava tasapuoliset toimintaedellytykset, mikä on pienten ja keskisuurten teurastamoiden kestävän kehityksen edellytys. |
| --- | --- |

(6)

Parannettaessa sääntelyä ja edistettäessä kilpailukykyä elintarviketurvallisuuden taso on säilytettävä korkealla ja toimijoille on tarjottava tasapuoliset toimintaedellytykset, mikä on pienten ja keskisuurten teurastamoiden kestävän kehityksen edellytys.

| (7) | Märehtijöiden mahat ja sorkka- ja kavioeläinten sorkat sisältyvät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevaan eläimen osien määritelmään. Mainitussa asetuksessa vahvistetuilla eläimen osien käsittelyä koskevilla vaatimuksilla (esimerkiksi lämpötilavaatimukset varastoinnin ja kuljetuksen aikana) varmistetaan, että kyseiset tuotteet voidaan turvallisesti käsitellä, kuljettaa teurastamon ulkopuoliseen laitokseen, kerätä eri teurastamoista ja hyödyntää. Sen vuoksi toimivaltaisen viranomaisen olisi sallittava nylkemättömien tai kalttaamattomien ja karvaamattomien sorkka- ja kavioeläinten sorkkien kuljetus toiseen laitokseen. |
| --- | --- |

(7)

Märehtijöiden mahat ja sorkka- ja kavioeläinten sorkat sisältyvät asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevaan eläimen osien määritelmään. Mainitussa asetuksessa vahvistetuilla eläimen osien käsittelyä koskevilla vaatimuksilla (esimerkiksi lämpötilavaatimukset varastoinnin ja kuljetuksen aikana) varmistetaan, että kyseiset tuotteet voidaan turvallisesti käsitellä, kuljettaa teurastamon ulkopuoliseen laitokseen, kerätä eri teurastamoista ja hyödyntää. Sen vuoksi toimivaltaisen viranomaisen olisi sallittava nylkemättömien tai kalttaamattomien ja karvaamattomien sorkka- ja kavioeläinten sorkkien kuljetus toiseen laitokseen.

| (8) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitettä III olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitettä III olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan I jakson IV luvun 18 kohta seuraavasti:

| ”18. | Edelleen käsiteltäviksi tarkoitetut:






  a) | mahat on kaltattava tai puhdistettava; jos nuorten märehtijöiden mahat on tarkoitettu juoksutteen tuotantoa varten, ne on kuitenkin vain tyhjennettävä; |
| --- | --- | --- |

”18.

Edelleen käsiteltäviksi tarkoitetut:

a)

mahat on kaltattava tai puhdistettava; jos nuorten märehtijöiden mahat on tarkoitettu juoksutteen tuotantoa varten, ne on kuitenkin vain tyhjennettävä;

| b) | suolet on tyhjennettävä ja puhdistettava; |
| --- | --- |

b)

suolet on tyhjennettävä ja puhdistettava;

| c) | päät ja sorkat on nyljettävä tai kaltattava ja karvattava; toimivaltaisen viranomaisen luvalla silmämääräisesti puhtaita sorkkia voidaan kuitenkin kuljettaa ja ne voidaan nylkeä tai kaltata ja karvata hyväksytyssä laitoksessa, joka käsittelee ne edelleen ravinnoksi valmistusta varten.” |
| --- | --- |

c)

päät ja sorkat on nyljettävä tai kaltattava ja karvattava; toimivaltaisen viranomaisen luvalla silmämääräisesti puhtaita sorkkia voidaan kuitenkin kuljettaa ja ne voidaan nylkeä tai kaltata ja karvata hyväksytyssä laitoksessa, joka käsittelee ne edelleen ravinnoksi valmistusta varten.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

---

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/30

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1138/2014,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2014,

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Adisseo France S.A.S.)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(1)

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (2) | Hakemus koskee Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana emakkojen rehun lisäaineena. |
| --- | --- |

(2)

Hakemus koskee Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana emakkojen rehun lisäaineena.

| (3) | Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi siipikarjan, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen ruokinnassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 290/2014 (2). |
| --- | --- |

(3)

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi siipikarjan, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen ruokinnassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 290/2014 (2).

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 20 päivänä toukokuuta 2014 antamassaan lausunnossa (3), että Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia EC 3.2.1.8 ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia EC 3.2.1.6 sisältävällä valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 20 päivänä toukokuuta 2014 antamassaan lausunnossa (3), että Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia EC 3.2.1.8 ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia EC 3.2.1.6 sisältävällä valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti tutkimustulosten meta-analyysin osoittavan, että emakoiden ruokavalion täydentäminen suositellulla annoksella lisäainetta johti siihen, että emakoiden paino laski imetyksen aikana tilastollisesti merkittävästi vähemmän vaikuttamatta muihin arvioituihin tekijöihin. Koska painon vähäisemmän laskun, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen kyseenalaisti, koska sillä ei ole biologista/fysiologista merkitystä, katsottiin olevan merkittävä eläintuotantoon vaikuttava tekijä, todettiin, että esitetyt in vivo -tutkimukset täyttävät tehokkuuden osoittamista koskevat edellytykset imettävien emakoiden osalta. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti tutkimustulosten meta-analyysin osoittavan, että emakoiden ruokavalion täydentäminen suositellulla annoksella lisäainetta johti siihen, että emakoiden paino laski imetyksen aikana tilastollisesti merkittävästi vähemmän vaikuttamatta muihin arvioituihin tekijöihin. Koska painon vähäisemmän laskun, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen kyseenalaisti, koska sillä ei ole biologista/fysiologista merkitystä, katsottiin olevan merkittävä eläintuotantoon vaikuttava tekijä, todettiin, että esitetyt in vivo -tutkimukset täyttävät tehokkuuden osoittamista koskevat edellytykset imettävien emakoiden osalta.

| (6) | Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia EC 3.2.1.8 ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia EC 3.2.1.6 sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia EC 3.2.1.8 ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia EC 3.2.1.6 sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyminen

Hyväksytään liitteessä tarkoitettu, lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 290/2014, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, endo-1,4-beeta-ksylanaasi- ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasivalmisteen, jota tuottaa Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, hyväksymisestä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena sekä asetusten (EY) N:o 1259/2004, (EY) N:o 943/2005, (EY) N:o 1206/2005 ja (EY) N:o 322/2009 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Adisseo France SAS) (EUVL L 87, 22.3.2014, s. 84).

2

Talaromyces versatilis

(3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3722.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet. |
| 4a1604i | Adisseo France S.A.S. | Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
  EC 3.2.1.8 | Lisäaineen koostumus


  Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:






  — | kiinteänä: endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 30 000 VU/g (1) ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi 22 000 VU/g; |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet.

4a1604i

Adisseo France S.A.S.

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi

EC 3.2.1.8

Lisäaineen koostumus

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

—

kiinteänä: endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 30 000 VU/g (1) ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi 22 000 VU/g;

| — | nesteenä: endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 7 500 VU/ml ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi 5 500 VU/ml. |
| --- | --- |

—

nesteenä: endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 7 500 VU/ml ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi 5 500 VU/ml.

Tehoaineen kuvaus:

Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottama endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi

Analyysimenetelmä
   (2)

Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasin aktiivisuuden määrittäminen:

| — | viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasin vaikuttaessa glukaania sisältävään substraattiin (ohran beetaglukaani) (pH 5,5 ja lämpötila 30 °C). |
| --- | --- |

—

viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasin vaikuttaessa glukaania sisältävään substraattiin (ohran beetaglukaani) (pH 5,5 ja lämpötila 30 °C).

Endo-1,4-beeta-ksylanaasin aktiivisuuden määrittäminen:

| — | viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,4-beeta-ksylanaasin vaikuttaessa ksylaania sisältävään substraattiin (vehnän arabinoksylaani). |
| --- | --- |

—

viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,4-beeta-ksylanaasin vaikuttaessa ksylaania sisältävään substraattiin (vehnän arabinoksylaani).

Emakot

—

endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 1 500 VU

endo-1,4-beeta-ksylanaasi 1 100 VU

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Käytettäväksi emakoilla alkaen viikkoa ennen porsimista ja koko imetyksen ajan. |
| --- | --- |

2.

Käytettäväksi emakoilla alkaen viikkoa ennen porsimista ja koko imetyksen ajan.

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä.

17. marraskuuta 2024

---

(1)  1 VU (viskosimetrinen yksikkö) on entsyymimäärä, joka hydrolysoi substraattia (ohran beetaglukaani ja vehnän arabinoksylaani) vähentäen liuoksen viskositeettiä niin, että suhteellisen juoksevuuden muutos on 1 (dimensioton yksikkö) minuutissa (pH 5,5 ja lämpötila 30 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1139/2014,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2014,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen latva-artisokista, kesäkurpitsoista, appelsiineista, klementiineistä, mandariineista ja satsumista, sitruunoista, omenoista ja päärynöistä aletaan kantaa lisätullia

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 (2) säädetään sen liitteessä XVIII lueteltujen tuotteiden tuonnin valvonnasta. Valvonta tapahtuu komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) 308 d artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 (2) säädetään sen liitteessä XVIII lueteltujen tuotteiden tuonnin valvonnasta. Valvonta tapahtuu komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) 308 d artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

| (2) | Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen (4) 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi ja vuosilta 2011, 2012 ja 2013 saatavilla olevien viimeisimpien tietojen perusteella olisi muutettava määrää, josta alkaen latva-artisokista, klementiineistä, mandariineista ja satsumista kannetaan lisätullia 1 päivästä marraskuuta 2014 alkaen, appelsiineista 1 päivästä joulukuuta 2014 alkaen sekä kesäkurpitsoista, sitruunoista, omenoista ja päärynöistä 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen (4) 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi ja vuosilta 2011, 2012 ja 2013 saatavilla olevien viimeisimpien tietojen perusteella olisi muutettava määrää, josta alkaen latva-artisokista, klementiineistä, mandariineista ja satsumista kannetaan lisätullia 1 päivästä marraskuuta 2014 alkaen, appelsiineista 1 päivästä joulukuuta 2014 alkaen sekä kesäkurpitsoista, sitruunoista, omenoista ja päärynöistä 1 päivästä tammikuuta 2015 alkaen.

| (3) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 543/2011 olisi muutettava. Luettavuuden vuoksi mainitun asetuksen liite XVIII olisi korvattava kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 543/2011 olisi muutettava. Luettavuuden vuoksi mainitun asetuksen liite XVIII olisi korvattava kokonaisuudessaan.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 liitteessä XVIII esitetyt määrien kynnystasot, joista alkaen latva-artisokista, kesäkurpitsoista, appelsiineista, klementiineistä, mandariineista ja satsumista, sitruunoista, omenoista ja päärynöistä kannetaan lisätullia, määrillä, jotka ilmoitetaan tämän asetuksen liitteessä esitetyn mainitun liitteen vastaavassa sarakkeessa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 543/2011, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta (EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1).

3

(4)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.

4

---

LIITE

”LIITE XVIII

LISÄTUONTITULLIT: IV OSASTON I LUVUN 2 JAKSO

Tavaran kuvauksen sanamuotoa on pidettävä ainoastaan ohjeellisena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdistetyn nimikkeistön tulkintasääntöjen soveltamista. Lisätullien soveltamisala määräytyy tässä liitteessä CN-koodien sisällön mukaan, sellaisina kuin ne ovat tämän asetuksen antamishetkellä.

| Järjestysnumero | CN-koodi | Tavaran kuvaus | Soveltamisjakso | Kynnystaso (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomaatit | 1. lokakuuta–31. toukokuuta | 445 127 |
| 78.0020 | 1. kesäkuuta–30. syyskuuta | 27 287 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kurkut | 1. toukokuuta–31. lokakuuta | 12 678 |
| 78.0075 | 1. marraskuuta–30. huhtikuuta | 12 677 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Latva-artisokat | 1. marraskuuta–30. kesäkuuta | 7 421 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Kesäkurpitsat | 1. tammikuuta–31. joulukuuta | 263 359 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Appelsiinit | 1. joulukuuta–31. toukokuuta | 251 798 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiinit | 1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun | 81 399 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit | 1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun | 101 160 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Sitruunat | 1. kesäkuuta–31. joulukuuta | 302 950 |
| 78.0160 | 1. tammikuuta–31. toukokuuta | 41 410 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet | 21. heinäkuuta–20. marraskuuta | 69 907 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Omenat | 1. tammikuuta–31. elokuuta | 558 203 |
| 78.0180 | 1. syyskuuta–31. joulukuuta | 464 902 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Päärynät | 1. tammikuuta–30. huhtikuuta | 184 269 |
| 78.0235 | 1. heinäkuuta–31. joulukuuta | 235 468 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoosit | 1. kesäkuuta–31. heinäkuuta | 5 630 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Kirsikat (muut kuin hapankirsikat) | 21. toukokuuta–10. elokuuta | 32 371 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikat, myös nektariinit | 11. kesäkuuta–30. syyskuuta | 3 146 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Luumut | 11. kesäkuuta–30. syyskuuta | 16 404” |

Järjestysnumero

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Soveltamisjakso

Kynnystaso (tonnia)

78.0015

0702 00 00

Tomaatit

1. lokakuuta–31. toukokuuta

445 127

78.0020

1. kesäkuuta–30. syyskuuta

27 287

78.0065

0707 00 05

Kurkut

1. toukokuuta–31. lokakuuta

12 678

78.0075

1. marraskuuta–30. huhtikuuta

12 677

78.0085

0709 91 00

Latva-artisokat

1. marraskuuta–30. kesäkuuta

7 421

78.0100

0709 93 10

Kesäkurpitsat

1. tammikuuta–31. joulukuuta

263 359

78.0110

0805 10 20

Appelsiinit

1. joulukuuta–31. toukokuuta

251 798

78.0120

0805 20 10

Klementiinit

1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun

81 399

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit

1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun

101 160

78.0155

0805 50 10

Sitruunat

1. kesäkuuta–31. joulukuuta

302 950

78.0160

1. tammikuuta–31. toukokuuta

41 410

78.0170

0806 10 10

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

21. heinäkuuta–20. marraskuuta

69 907

78.0175

0808 10 80

Omenat

1. tammikuuta–31. elokuuta

558 203

78.0180

1. syyskuuta–31. joulukuuta

464 902

78.0220

0808 30 90

Päärynät

1. tammikuuta–30. huhtikuuta

184 269

78.0235

1. heinäkuuta–31. joulukuuta

235 468

78.0250

0809 10 00

Aprikoosit

1. kesäkuuta–31. heinäkuuta

5 630

78.0265

0809 29 00

Kirsikat (muut kuin hapankirsikat)

21. toukokuuta–10. elokuuta

32 371

78.0270

0809 30

Persikat, myös nektariinit

11. kesäkuuta–30. syyskuuta

3 146

78.0280

0809 40 05

Luumut

11. kesäkuuta–30. syyskuuta

16 404”

---

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/36

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1140/2014,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MA | 105,2 |
| MK | 84,3 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MK | 80,7 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 108,6 |
| ZZ | 104,1 |
| 0805 50 10 | AR | 78,7 |
| TR | 99,7 |
| UY | 86,1 |
| ZA | 84,3 |
| ZZ | 87,2 |
| 0806 10 10 | BR | 278,9 |
| MD | 39,0 |
| PE | 350,2 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 203,8 |
| 0808 10 80 | BR | 53,3 |
| CL | 86,3 |
| CN | 117,7 |
| MD | 27,7 |
| NZ | 148,8 |
| US | 191,0 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 111,8 |
| 0808 30 90 | CN | 106,3 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 110,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

55,3

MA

105,2

MK

84,3

ZZ

81,6

0707 00 05

AL

59,9

MK

80,7

TR

133,3

ZZ

91,3

0709 93 10

MA

99,6

TR

108,6

ZZ

104,1

0805 50 10

AR

78,7

TR

99,7

UY

86,1

ZA

84,3

ZZ

87,2

0806 10 10

BR

278,9

MD

39,0

PE

350,2

TR

147,0

ZZ

203,8

0808 10 80

BR

53,3

CL

86,3

CN

117,7

MD

27,7

NZ

148,8

US

191,0

ZA

157,5

ZZ

111,8

0808 30 90

CN

106,3

TR

114,2

ZZ

110,3

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 28.10.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 307/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 307/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä lokakuuta 2014,

teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisista öljyn ja kaasun jalostuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevista päätelmistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 7155)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/738/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio järjestää tietojenvaihdon jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden, ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen ja komission välillä helpottaakseen kyseisen direktiivin 3 artiklan 11 alakohdassa määriteltyjen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien vertailuasiakirjojen laatimista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio järjestää tietojenvaihdon jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden, ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen ja komission välillä helpottaakseen kyseisen direktiivin 3 artiklan 11 alakohdassa määriteltyjen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien vertailuasiakirjojen laatimista.

| (2) | Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava laitosten ja tekniikkojen tehokkuudesta päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvistä vertailuolosuhteista), raaka-aineiden ominaisuuksista ja kulutuksesta, vedenkulutuksesta, energian käytöstä ja jätteen tuottamisesta, käytetyistä tekniikoista, niihin liittyvästä tarkkailusta, kokonaisympäristövaikutuksista, taloudellisesta ja teknisestä toteutuskelpoisuudesta ja niiden kehityksestä sekä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista ja uusista tekniikoista, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava laitosten ja tekniikkojen tehokkuudesta päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvistä vertailuolosuhteista), raaka-aineiden ominaisuuksista ja kulutuksesta, vedenkulutuksesta, energian käytöstä ja jätteen tuottamisesta, käytetyistä tekniikoista, niihin liittyvästä tarkkailusta, kokonaisympäristövaikutuksista, taloudellisesta ja teknisestä toteutuskelpoisuudesta ja niiden kehityksestä sekä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista ja uusista tekniikoista, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen.

| (3) | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 12 alakohdan määritelmän mukaan ”BAT-päätelmät” ovat parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan tärkein osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 12 alakohdan määritelmän mukaan ”BAT-päätelmät” ovat parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan tärkein osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet.

| (4) | Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti BAT-päätelmiä käytetään lähtökohtana mainitun direktiivin II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti BAT-päätelmiä käytetään lähtökohtana mainitun direktiivin II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä.

| (5) | Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä.

| (6) | Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 4 kohdassa säädetään 15 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia koskevista poikkeuksista, joita voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästötasojen saavuttaminen johtaisi suhteettoman suuriin kustannuksiin ympäristöhyötyihin verrattuna kyseessä olevan laitoksen maantieteellisen sijainnin tai paikallisten ympäristöolojen vuoksi taikka kyseessä olevan laitoksen teknisten ominaisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 4 kohdassa säädetään 15 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia koskevista poikkeuksista, joita voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvien päästötasojen saavuttaminen johtaisi suhteettoman suuriin kustannuksiin ympäristöhyötyihin verrattuna kyseessä olevan laitoksen maantieteellisen sijainnin tai paikallisten ympäristöolojen vuoksi taikka kyseessä olevan laitoksen teknisten ominaisuuksien vuoksi.

| (7) | Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on tapauksen mukaan perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on tapauksen mukaan perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin.

| (8) | Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle kaikki lupaehdot ja varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle kaikki lupaehdot ja varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen.

| (9) | Komissio perusti jäsenvaltioiden edustajista, asianomaisesta teollisuudesta sekä ympäristönsuojelua edistävistä kansalaisjärjestöistä koostuvan foorumin tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti 16 päivänä toukokuuta 2011 tehdyn päätöksen mukaisesti (2). |
| --- | --- |

(9)

Komissio perusti jäsenvaltioiden edustajista, asianomaisesta teollisuudesta sekä ympäristönsuojelua edistävistä kansalaisjärjestöistä koostuvan foorumin tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti 16 päivänä toukokuuta 2011 tehdyn päätöksen mukaisesti (2).

| (10) | Komissio sai 20 päivänä syyskuuta 2013 kyseiseltä foorumilta direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon mineraaliöljyn ja kaasun jalostusta koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja asetti sen julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai 20 päivänä syyskuuta 2013 kyseiseltä foorumilta direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon mineraaliöljyn ja kaasun jalostusta koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja asetti sen julkisesti saataville.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetyt öljyn ja kaasun jalostusta koskevat BAT-päätelmät.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 9 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.

2

---

LIITE

KAASUN JA ÖLJYN JALOSTAMISEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| SOVELTAMISALA | 41 |
| --- | --- |

| YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA | 43 |
| --- | --- |

| Ilmaan johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet | 43 |
| --- | --- |

| Päästöpitoisuuden muuntaminen vertailuolosuhteiden mukaiseksi happipitoisuudeksi | 44 |
| --- | --- |

| Veteen johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet | 44 |
| --- | --- |

| MÄÄRITELMÄT | 44 |
| --- | --- |

| 1.1 | Kaasun ja öljyn jalostamisen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat yleiset päätelmät | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Ympäristöjärjestelmä | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Energiatehokkuus | 47 |
| --- | --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Kiinteiden materiaalien varastointi ja käsittely | 48 |
| --- | --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu ja keskeiset prosessimuuttujat | 48 |
| --- | --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Jätekaasujen käsittelyjärjestelmien toiminta | 49 |
| --- | --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Veteen johdettavien päästöjen tarkkailu | 50 |
| --- | --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Päästöt veteen | 50 |
| --- | --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Jätteen tuottaminen ja jätehuolto | 52 |
| --- | --- | --- |

1.1.8

| 1.1.9 | Melu | 53 |
| --- | --- | --- |

1.1.9

| 1.1.10 | Jalostamojen integroidun hallinnan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 53 |
| --- | --- | --- |

1.1.10

| 1.2 | Alkylointiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Fluorivetyhappoa käyttävä alkylointiprosessi | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Rikkihappoa käyttävä alkylointiprosessi | 54 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.3 | Perusöljyn tuotantoprosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 54 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Bitumin tuotantoprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 55 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | Leijukatalyyttisen krakkausprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 55 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.6 | Katalyyttisen reformointiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 59 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | Koksausprosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 60 |
| --- | --- | --- |

1.7

| 1.8 | Suolanpoistoprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 62 |
| --- | --- | --- |

1.8

| 1.9 | Polttoyksiköiden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 62 |
| --- | --- | --- |

1.9

| 1.10 | Eetteröintiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 68 |
| --- | --- | --- |

1.10

| 1.11 | Isomerointiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 69 |
| --- | --- | --- |

1.11

| 1.12 | Maakaasujalostamojen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 69 |
| --- | --- | --- |

1.12

| 1.13 | Tislausprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 69 |
| --- | --- | --- |

1.13

| 1.14 | Tuotekäsittelyprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 69 |
| --- | --- | --- |

1.14

| 1.15 | Varastointi- ja käsittelyprosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 70 |
| --- | --- | --- |

1.15

| 1.16 | Lämpökrakkauksen ja muiden termisten prosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 71 |
| --- | --- | --- |

1.16

| 1.17 | Jätekaasun rikkikäsittelyn parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 72 |
| --- | --- | --- |

1.17

| 1.18 | Soihtujen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät | 72 |
| --- | --- | --- |

1.18

| 1.19 | Integroitua päästöjen hallintaa koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan (BAT) päätelmät | 73 |
| --- | --- | --- |

1.19

| SANASTO | 75 |
| --- | --- |

| 1.20 | Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisy- ja vähentämismenetelmien kuvaus | 75 |
| --- | --- | --- |

1.20

| 1.20.1 | Pöly | 75 |
| --- | --- | --- |

1.20.1

| 1.20.2 | Typpioksidit (NOX) | 76 |
| --- | --- | --- |

1.20.2

| 1.20.3 | Rikkioksidit (SOX) | 77 |
| --- | --- | --- |

1.20.3

| 1.20.4 | Yhdistelmätekniikat (SOx, NOx ja pöly) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.20.4

| 1.20.5 | Hiilimonoksidi (CO) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.20.5

| 1.20.6 | Haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.20.6

| 1.20.7 | Muut menetelmät | 81 |
| --- | --- | --- |

1.20.7

| 1.21 | Veteen johdettavien päästöjen ehkäisy- ja vähentämismenetelmien kuvaus | 82 |
| --- | --- | --- |

1.21

| 1.21.1 | Jäteveden esikäsittely | 82 |
| --- | --- | --- |

1.21.1

| 1.21.2 | Jäteveden käsittely | 82 |
| --- | --- | --- |

1.21.2

SOVELTAMISALA

Nämä BAT-päätelmät koskevat seuraavaa direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 1.2 kohdassa täsmennettyä teollista toimintaa: 1.2 Kaasun ja öljyn jalostaminen.

Nämä BAT-päätelmät koskevat erityisesti seuraavia prosesseja ja toimintoja:

| Toiminto | Toimintoon sisältyvät alatoiminnot tai prosessit |
| --- | --- |
| Alkylointi | Kaikki alkylointiprosessit: fluorivetyhappo (HF), rikkihappo (H2SO4) ja kiinteä hapan katalyytti |
| Perusöljyn tuotanto | Asfalteenien poisto, aromaattinen uuttaminen, vahan käsittely ja vedyn avulla tapahtuva viimeistely |
| Bitumin tuotanto | Kaikki tekniikat varastoinnista lopputuotteen lisäaineisiin |
| Katalyyttinen krakkaus | Kaiken tyyppiset katalyyttiset krakkausyksiköt, kuten leijukatalyyttinen krakkaus |
| Katalyyttinen reformointi | Jatkuva, syklinen ja puoliregeneratiivinen katalyyttinen reformointi |
| Koksaus | Hidastettu tai nestekoksaus, koksin kalsinointi |
| Jäähdytys | Jalostamoissa käytetyt jäähdytystekniikat |
| Suolanpoisto | Raakaöljyn suolanpoisto |
| Energiantuotantoon käytettävät polttoyksiköt | Jalostamopolttoaineita polttavat polttoyksiköt, pois lukien laitokset, joissa käytetään vain perinteisiä tai kaupallisia polttoaineita |
| Eetteröinti | Moottoripolttoaineiden lisäaineina käytettävien kemikaalien (esim. MTBE:n, ETBE:n ja TAME:n kaltaiset alkoholit ja eetterit) tuotanto |
| Kaasun erotus | Raakaöljyn kevyiden jakeiden, kuten jalostamokaasun (RFG) ja nestekaasun (LPG), erotus |
| Vetyä kuluttavat prosessit | Vetykrakkaus, vetyraffinointi, vetykäsittelyt, vetykonversio, vetyprosessointi ja vedytysprosessit |
| Vedyn tuotanto | Osittainen hapetus, höyryreformointi, kaasun lämpöreformointi ja vedyn puhdistus |
| Isomerointi | Hiilivety-yhdisteiden C4, C5 ja C6 isomerointi |
| Maakaasulaitokset | Maakaasun käsittely, maakaasun nesteytys mukaan lukien |
| Polymerointi | Polymerointi, dimerointi ja kondensointi |
| Raakaöljyn tislausyksiköt | Atmosfäärinen tislaus ja tyhjiötislaus |
| Tuotteen käsittely | Makeutus ja tuotteen loppukäsittely |
| Jalostamojen raaka-aineiden varastointi ja käsittely | Jalostamojen raaka-aineiden varastointi, sekoittaminen, lastaus ja purkaminen |
| Lämpökrakkaus ja muu lämpökonversio | Lämpökäsittelyt kuten lämpökrakkaus tai kaasuöljyn lämpökäsittely |
| Jätekaasun käsittely | Ilmapäästöjä vähentävät tai torjuvat tekniikat |
| Jäteveden käsittely | Tekniikat jäteveden käsittelemiseksi ennen sen vapauttamista |
| Jätteenkäsittely | Tekniikat, joilla estetään tai vähennetään jätteiden syntymistä |

Toiminto

Toimintoon sisältyvät alatoiminnot tai prosessit

Alkylointi

Kaikki alkylointiprosessit: fluorivetyhappo (HF), rikkihappo (H2SO4) ja kiinteä hapan katalyytti

Perusöljyn tuotanto

Asfalteenien poisto, aromaattinen uuttaminen, vahan käsittely ja vedyn avulla tapahtuva viimeistely

Bitumin tuotanto

Kaikki tekniikat varastoinnista lopputuotteen lisäaineisiin

Katalyyttinen krakkaus

Kaiken tyyppiset katalyyttiset krakkausyksiköt, kuten leijukatalyyttinen krakkaus

Katalyyttinen reformointi

Jatkuva, syklinen ja puoliregeneratiivinen katalyyttinen reformointi

Koksaus

Hidastettu tai nestekoksaus, koksin kalsinointi

Jäähdytys

Jalostamoissa käytetyt jäähdytystekniikat

Suolanpoisto

Raakaöljyn suolanpoisto

Energiantuotantoon käytettävät polttoyksiköt

Jalostamopolttoaineita polttavat polttoyksiköt, pois lukien laitokset, joissa käytetään vain perinteisiä tai kaupallisia polttoaineita

Eetteröinti

Moottoripolttoaineiden lisäaineina käytettävien kemikaalien (esim. MTBE:n, ETBE:n ja TAME:n kaltaiset alkoholit ja eetterit) tuotanto

Kaasun erotus

Raakaöljyn kevyiden jakeiden, kuten jalostamokaasun (RFG) ja nestekaasun (LPG), erotus

Vetyä kuluttavat prosessit

Vetykrakkaus, vetyraffinointi, vetykäsittelyt, vetykonversio, vetyprosessointi ja vedytysprosessit

Vedyn tuotanto

Osittainen hapetus, höyryreformointi, kaasun lämpöreformointi ja vedyn puhdistus

Isomerointi

Hiilivety-yhdisteiden C4, C5 ja C6 isomerointi

Maakaasulaitokset

Maakaasun käsittely, maakaasun nesteytys mukaan lukien

Polymerointi

Polymerointi, dimerointi ja kondensointi

Raakaöljyn tislausyksiköt

Atmosfäärinen tislaus ja tyhjiötislaus

Tuotteen käsittely

Makeutus ja tuotteen loppukäsittely

Jalostamojen raaka-aineiden varastointi ja käsittely

Jalostamojen raaka-aineiden varastointi, sekoittaminen, lastaus ja purkaminen

Lämpökrakkaus ja muu lämpökonversio

Lämpökäsittelyt kuten lämpökrakkaus tai kaasuöljyn lämpökäsittely

Jätekaasun käsittely

Ilmapäästöjä vähentävät tai torjuvat tekniikat

Jäteveden käsittely

Tekniikat jäteveden käsittelemiseksi ennen sen vapauttamista

Jätteenkäsittely

Tekniikat, joilla estetään tai vähennetään jätteiden syntymistä

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia toimintoja tai prosesseja:

| — | raakaöljyn ja maakaasun etsintä ja tuotanto |
| --- | --- |

—

raakaöljyn ja maakaasun etsintä ja tuotanto

| — | raakaöljyn ja maakaasun kuljetus |
| --- | --- |

—

raakaöljyn ja maakaasun kuljetus

| — | tuotteiden markkinointi ja jalostus. |
| --- | --- |

—

tuotteiden markkinointi ja jalostus.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| Viiteasiakirja | Asia |
| --- | --- |
| Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa) | Jäteveden hallinta- ja käsittelytekniikat |
| Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät) | Jäähdytysprosessit |
| Economics and Cross-media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) | Tekniikan taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset |
| Emissions from Storage (EFS) (varastoinnista syntyvät päästöt) | Jalostamojen raaka-aineiden varastointi, sekoittaminen, lastaus ja purkaminen |
| Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus) | Energiatehokkuus ja jalostamoiden integroitu hallinta |
| Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttoyksiköt) | Perinteisten ja kaupallisten polttoaineiden poltto |
| Large Volume Inorganic Chemicals — Ammonia, Acids and Fertilisers Industries (LVIC-AAF) (suuressa määrin käytettävien epäorgaanisten kemikaalien teollisuus — ammoniakki, hapot ja lannoitteet) | Höyryreformointi ja vedyn puhdistus |
| Large Volume Organic Chemical Industry (LVOC) (suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus) | Eetteröintiprosessi (MTBE:n, ETBE:n ja TAME:n tuotanto) |
| Waste Incineration (WI) (jätteenpoltto) | Jätteenpoltto |
| Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely) | Jätteenkäsittely |
| General Principles of Monitoring (MON) (yleiset tarkkailuperiaatteet) | Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu |

Viiteasiakirja

Asia

Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa)

Jäteveden hallinta- ja käsittelytekniikat

Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät)

Jäähdytysprosessit

Economics and Cross-media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

Tekniikan taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset

Emissions from Storage (EFS) (varastoinnista syntyvät päästöt)

Jalostamojen raaka-aineiden varastointi, sekoittaminen, lastaus ja purkaminen

Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus)

Energiatehokkuus ja jalostamoiden integroitu hallinta

Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttoyksiköt)

Perinteisten ja kaupallisten polttoaineiden poltto

Large Volume Inorganic Chemicals — Ammonia, Acids and Fertilisers Industries (LVIC-AAF) (suuressa määrin käytettävien epäorgaanisten kemikaalien teollisuus — ammoniakki, hapot ja lannoitteet)

Höyryreformointi ja vedyn puhdistus

Large Volume Organic Chemical Industry (LVOC) (suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus)

Eetteröintiprosessi (MTBE:n, ETBE:n ja TAME:n tuotanto)

Waste Incineration (WI) (jätteenpoltto)

Jätteenpoltto

Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely)

Jätteenkäsittely

General Principles of Monitoring (MON) (yleiset tarkkailuperiaatteet)

Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut menetelmät eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Ellei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

Ilmaan johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet

Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasoilla, BAT-AEL) tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan päässeiden aineiden massana jätekaasujen tilavuutta kohden seuraavissa vakio-olosuhteissa: kuiva kaasu, lämpötila 273,15 K, paine 101,3 kPa.

| Jatkuvat mittaukset | BAT-päästötaso (BAT-AEL) on kuukausikeskiarvo, joka on kuukauden aikana mitattujen tuntikohtaisten pätevien keskiarvojen keskiarvo. |
| --- | --- |
| Määräaikaismittaukset | BAT-päästötaso (BAT-AEL) on kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän pistemittauksen keskiarvo. |

Jatkuvat mittaukset

BAT-päästötaso (BAT-AEL) on kuukausikeskiarvo, joka on kuukauden aikana mitattujen tuntikohtaisten pätevien keskiarvojen keskiarvo.

Määräaikaismittaukset

BAT-päästötaso (BAT-AEL) on kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän pistemittauksen keskiarvo.

Polttoyksiköiden, katalyyttisten krakkausprosessien ja jätekaasun rikin talteenottoyksiköiden happea koskevat vertailuolosuhteet on esitetty taulukossa 1.

Taulukko 1

Ilmaan joutuvia päästöjä koskevien BAT-päästötasojen (BAT-AEL) vertailuolosuhteet

| Toiminnot | Yksikkö | Happea koskevat vertailuolosuhteet |
| --- | --- | --- |
| Nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttävä polttolaitos lukuun ottamatta kaasuturbiineita ja -moottoreita | mg/Nm3 | Happipitoisuus 3 tilavuusprosenttia |
| Kiinteitä polttoaineita käyttävä polttolaitos | mg/Nm3 | Happipitoisuus 6 tilavuusprosenttia |
| Kaasuturbiinit (yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) mukaan luettuna) ja kaasumoottorit | mg/Nm3 | Happipitoisuus 15 tilavuusprosenttia |
| Katalyyttinen krakkausprosessi (regeneraattori) | mg/Nm3 | Happipitoisuus 3 tilavuusprosenttia |
| Jätekaasun rikintalteenottoyksikkö (1) | mg/Nm3 | Happipitoisuus 3 tilavuusprosenttia |

Toiminnot

Yksikkö

Happea koskevat vertailuolosuhteet

Nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttävä polttolaitos lukuun ottamatta kaasuturbiineita ja -moottoreita

mg/Nm3

Happipitoisuus 3 tilavuusprosenttia

Kiinteitä polttoaineita käyttävä polttolaitos

mg/Nm3

Happipitoisuus 6 tilavuusprosenttia

Kaasuturbiinit (yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) mukaan luettuna) ja kaasumoottorit

mg/Nm3

Happipitoisuus 15 tilavuusprosenttia

Katalyyttinen krakkausprosessi (regeneraattori)

mg/Nm3

Happipitoisuus 3 tilavuusprosenttia

Jätekaasun rikintalteenottoyksikkö (1)

mg/Nm3

Happipitoisuus 3 tilavuusprosenttia

Päästöpitoisuuden muuntaminen vertailuolosuhteiden mukaiseksi happipitoisuudeksi

Päästöpitoisuus vertailuolosuhteiden mukaisessa happipitoisuudessa (ks. Taulukko 1) voidaan laskea seuraavan kaavan mukaan.

Formula

jossa:

| ER (mg/Nm3) | : | päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR |
| --- | --- | --- |
| OR (tilavuusprosenttia) | : | vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus |
| EM (mg/Nm3) | : | päästöpitoisuus suhteessa mitattuun happipitoisuuteen OM |
| OM (tilavuusprosenttia) | : | mitattu happipitoisuus. |

ER (mg/Nm3)

:

päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR

OR (tilavuusprosenttia)

:

vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus

EM (mg/Nm3)

:

päästöpitoisuus suhteessa mitattuun happipitoisuuteen OM

OM (tilavuusprosenttia)

:

mitattu happipitoisuus.

Veteen johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet

Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) perustuvat pitoisuusarvoihin (veteen päässeiden aineiden massa veden tilavuutta kohden), jotka ilmaistaan käyttäen yksikköä mg/l.

Jollei toisin ilmoiteta, BAT-päästötasojen (BAT-AEL) mukaiset laskentajaksot määritellään seuraavasti:

| Päiväkohtainen keskiarvo | 24 tunnin ajalta otettujen virtaukseen suhteutettujen kokoomanäytteiden keskiarvo, tai, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa, aikaan suhteutettujen näytteiden keskiarvo. |
| --- | --- |
| Vuosittainen kuukausikeskiarvo | Kaikkien vuoden/kuukauden aikana saatujen päiväkohtaisten keskiarvojen keskiarvo painotettuna päivittäisten virtausten mukaan. |

Päiväkohtainen keskiarvo

24 tunnin ajalta otettujen virtaukseen suhteutettujen kokoomanäytteiden keskiarvo, tai, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa, aikaan suhteutettujen näytteiden keskiarvo.

Vuosittainen kuukausikeskiarvo

Kaikkien vuoden/kuukauden aikana saatujen päiväkohtaisten keskiarvojen keskiarvo painotettuna päivittäisten virtausten mukaan.

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Yksikkö | Laitoksen osa/alaosa, jossa tietty käsittelytoiminto suoritetaan. |
| Uusi yksikkö | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueella oleva yksikkö, jolle on myönnetty tai joka on rakennettu kokonaan uudelleen tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. |
| Olemassa oleva yksikkö | Muu kuin uusi yksikkö. |
| Poistokaasu | Prosessin tuottama talteen otettu kaasu, joka on käsiteltävä esim. hapankaasujen poistoyksikössä tai rikin talteenottoyksikössä. |
| Savukaasu | Hapetusvaiheen, yleensä polttamisen, jälkeen yksiköstä poistuva poistokaasu (esim. regeneraattori, Claus-tyyppinen yksikkö). |
| Jäännöskaasu | Yleinen nimitys rikin talteenottoyksiköstä (yleensä Claus-prosessi) syntyvälle poistokaasulle. |
| VOC | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet |
| NMVOC | Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani. |
| VOC-yhdisteiden hajapäästöt | VOC-yhdisteiden hajapäästöt, jotka eivät vapaudu tietyistä päästöpisteistä, kuten savupiipuista. Ne voivat johtua hajakuormituslähteistä (esim. säiliöt) tai pistelähteistä (esim. putkien laipat). |
| NOX ilmaistuna typpidioksidina NO2 | Typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2. |
| SOX ilmaistuna rikkidioksidina SO2 | Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2. |
| H2S | Rikkivety. Karbonyylisulfidi ja merkaptaani eivät sisälly tähän. |
| Kloorivety ilmaistuna kloorivetynä HCl | Kaikki kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä HCl. |
| Fluorivety ilmaistuna fluorivetynä HF | Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuina fluorivetynä HF. |
| FCC-yksikkö | Leijukatalyyttinen krakkaus: raskaiden hiilivetyjen jalostuksessa käytetty konversioprosessi, jossa suuret hiilivetymolekyylit pilkotaan lämmön ja katalyytin avulla kevyemmiksi molekyyleiksi. |
| Rikin talteenottoyksikkö | Rikin talteenottoyksikkö. Ks. määritelmä 1.20.3 kohdassa. |
| Jalostamopolttoaine | Raakaöljyn jalostuksen tislaus- ja konversiovaiheista syntyvä kiinteä, nestemäinen tai kaasumainen palava aine.
  Esimerkiksi jalostamokaasu, synteettinen kaasu ja jalostamoöljyt, petrokoksi. |
| Jalostamokaasu | Polttoaineena käytettävät tislaus- tai konversioyksiköistä poistuvat kaasut. |
| Polttoyksikkö | Yksikkö, jossa poltetaan jalostamopolttoaineita yksinään tai muiden polttoaineiden kanssa energian tuottamiseksi jalostamoalueella, kuten kattilat (paitsi hiilimonoksidikattilat), uunit ja kaasuturbiinit. |
| Jatkuvat mittaukset | Mittaus, jossa käytetään laitosalueelle pysyvästi asennettua automaattista mittausjärjestelmää tai jatkuvatoimista päästöseurantajärjestelmää (CEMS). |
| Määräaikaismittaukset | Mittaussuureen määrittäminen tietyin aikavälein käsikäyttöisillä tai automatisoiduilla vertailumenetelmillä. |
| Ilmaan johdettavien päästöjen epäsuora tarkkailu | Savukaasun epäpuhtauden pitoisuuden arviointia korvaavien muuttujien (esimerkiksi O2-pitoisuus, syötön/polttoaineen rikki- tai typpipitoisuus) mittausten, laskelmien ja piipusta tulevien päästöjen määräaikaismittausten asianmukaisen yhdistelmän avulla. Polttoaineen rikkipitoisuuteen perustuvien päästökertoimien käyttö on yksi esimerkki epäsuorasta tarkkailusta. Toinen esimerkki epäsuorasta tarkkailusta on PEMS-järjestelmän käyttö. |
| Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä (PEMS) | Järjestelmä, jolla määritetään epäpuhtauden päästöpitoisuus sen ja useiden tyypillisten jatkuvasti tarkkailtujen prosessimuuttujien (esim. polttoainekaasun kulutus, ilma/polttoaine-suhde) suhteen sekä päästölähteen polttoainetta tai syöttöä koskevien laatutietojen (esim. rikkipitoisuus) perusteella. |
| Haihtuvat nestemäiset hiilivedyt | Öljyjohdannaiset, joiden Reid-höyrynpaine (RVP) on yli 4 kPa, kuten teollisuusbensiini ja aromaatit. |
| Talteenottoaste | Höyryn talteenottoyksikköön johdetuista virroista talteen otettujen NMVOC-yhdisteiden prosenttiosuus. |

Käsite

Määritelmä

Yksikkö

Laitoksen osa/alaosa, jossa tietty käsittelytoiminto suoritetaan.

Uusi yksikkö

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueella oleva yksikkö, jolle on myönnetty tai joka on rakennettu kokonaan uudelleen tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Olemassa oleva yksikkö

Muu kuin uusi yksikkö.

Poistokaasu

Prosessin tuottama talteen otettu kaasu, joka on käsiteltävä esim. hapankaasujen poistoyksikössä tai rikin talteenottoyksikössä.

Savukaasu

Hapetusvaiheen, yleensä polttamisen, jälkeen yksiköstä poistuva poistokaasu (esim. regeneraattori, Claus-tyyppinen yksikkö).

Jäännöskaasu

Yleinen nimitys rikin talteenottoyksiköstä (yleensä Claus-prosessi) syntyvälle poistokaasulle.

VOC

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet

NMVOC

Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani.

VOC-yhdisteiden hajapäästöt

VOC-yhdisteiden hajapäästöt, jotka eivät vapaudu tietyistä päästöpisteistä, kuten savupiipuista. Ne voivat johtua hajakuormituslähteistä (esim. säiliöt) tai pistelähteistä (esim. putkien laipat).

NOX ilmaistuna typpidioksidina NO2

Typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2.

SOX ilmaistuna rikkidioksidina SO2

Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2.

H2S

Rikkivety. Karbonyylisulfidi ja merkaptaani eivät sisälly tähän.

Kloorivety ilmaistuna kloorivetynä HCl

Kaikki kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä HCl.

Fluorivety ilmaistuna fluorivetynä HF

Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuina fluorivetynä HF.

FCC-yksikkö

Leijukatalyyttinen krakkaus: raskaiden hiilivetyjen jalostuksessa käytetty konversioprosessi, jossa suuret hiilivetymolekyylit pilkotaan lämmön ja katalyytin avulla kevyemmiksi molekyyleiksi.

Rikin talteenottoyksikkö

Rikin talteenottoyksikkö. Ks. määritelmä 1.20.3 kohdassa.

Jalostamopolttoaine

Raakaöljyn jalostuksen tislaus- ja konversiovaiheista syntyvä kiinteä, nestemäinen tai kaasumainen palava aine.

Esimerkiksi jalostamokaasu, synteettinen kaasu ja jalostamoöljyt, petrokoksi.

Jalostamokaasu

Polttoaineena käytettävät tislaus- tai konversioyksiköistä poistuvat kaasut.

Polttoyksikkö

Yksikkö, jossa poltetaan jalostamopolttoaineita yksinään tai muiden polttoaineiden kanssa energian tuottamiseksi jalostamoalueella, kuten kattilat (paitsi hiilimonoksidikattilat), uunit ja kaasuturbiinit.

Jatkuvat mittaukset

Mittaus, jossa käytetään laitosalueelle pysyvästi asennettua automaattista mittausjärjestelmää tai jatkuvatoimista päästöseurantajärjestelmää (CEMS).

Määräaikaismittaukset

Mittaussuureen määrittäminen tietyin aikavälein käsikäyttöisillä tai automatisoiduilla vertailumenetelmillä.

Ilmaan johdettavien päästöjen epäsuora tarkkailu

Savukaasun epäpuhtauden pitoisuuden arviointia korvaavien muuttujien (esimerkiksi O2-pitoisuus, syötön/polttoaineen rikki- tai typpipitoisuus) mittausten, laskelmien ja piipusta tulevien päästöjen määräaikaismittausten asianmukaisen yhdistelmän avulla. Polttoaineen rikkipitoisuuteen perustuvien päästökertoimien käyttö on yksi esimerkki epäsuorasta tarkkailusta. Toinen esimerkki epäsuorasta tarkkailusta on PEMS-järjestelmän käyttö.

Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä (PEMS)

Järjestelmä, jolla määritetään epäpuhtauden päästöpitoisuus sen ja useiden tyypillisten jatkuvasti tarkkailtujen prosessimuuttujien (esim. polttoainekaasun kulutus, ilma/polttoaine-suhde) suhteen sekä päästölähteen polttoainetta tai syöttöä koskevien laatutietojen (esim. rikkipitoisuus) perusteella.

Haihtuvat nestemäiset hiilivedyt

Öljyjohdannaiset, joiden Reid-höyrynpaine (RVP) on yli 4 kPa, kuten teollisuusbensiini ja aromaatit.

Talteenottoaste

Höyryn talteenottoyksikköön johdetuista virroista talteen otettujen NMVOC-yhdisteiden prosenttiosuus.

1.1   Kaasun ja öljyn jalostamisen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat yleiset päätelmät

Tässä kohdassa mainittujen yleisten BAT-päätelmien lisäksi sovelletaan 1.2–1.19 kohdassa esitettyjä prosessikohtaisia BAT-päätelmiä.

1.1.1   Ympäristöjärjestelmä

| BAT 1. | Kaasun- ja öljynjalostamojen yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:






  i) | johtajien sitoutuminen, ylin johto mukaan lukien |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

Kaasun- ja öljynjalostamojen yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:

i)

johtajien sitoutuminen, ylin johto mukaan lukien

| ii) | sellaisen ympäristöpolitiikan määrittäminen, jossa johto toteuttaa jatkuvia laitoksen toimintaan liittyviä parannuksia |
| --- | --- |

ii)

sellaisen ympäristöpolitiikan määrittäminen, jossa johto toteuttaa jatkuvia laitoksen toimintaan liittyviä parannuksia

| iii) | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnittelu ja vahvistaminen sekä rahoituksen ja investointien suunnittelu |
| --- | --- |

iii)

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnittelu ja vahvistaminen sekä rahoituksen ja investointien suunnittelu

| iv) | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:






  a) | organisaatiorakenne ja vastuut |
| --- | --- | --- |

iv)

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:

a)

organisaatiorakenne ja vastuut

| b) | koulutus, valveutuneisuus ja pätevyys |
| --- | --- |

b)

koulutus, valveutuneisuus ja pätevyys

| c) | viestintä |
| --- | --- |

c)

viestintä

| d) | työntekijöiden osallistaminen |
| --- | --- |

d)

työntekijöiden osallistaminen

| e) | dokumentointi |
| --- | --- |

e)

dokumentointi

| f) | prosessin tehokas valvonta |
| --- | --- |

f)

prosessin tehokas valvonta

| g) | huolto-ohjelmat |
| --- | --- |

g)

huolto-ohjelmat

| h) | valmiudet ja reagointi hätätilanteissa |
| --- | --- |

h)

valmiudet ja reagointi hätätilanteissa

| i) | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen |
| --- | --- |

i)

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen

| v) | toiminnan varmistaminen ja korjaavien toimien toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  a) | päästöjen tarkkailu ja mittaaminen (ks. myös päästöjen tarkkailun yleisperiaatteita koskeva viiteasiakirja ”General Principles of Monitoring”) |
| --- | --- | --- |

v)

toiminnan varmistaminen ja korjaavien toimien toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

a)

päästöjen tarkkailu ja mittaaminen (ks. myös päästöjen tarkkailun yleisperiaatteita koskeva viiteasiakirja ”General Principles of Monitoring”)

| b) | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

b)

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet

| c) | tallenteiden ylläpitäminen |
| --- | --- |

c)

tallenteiden ylläpitäminen

| d) | riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista |
| --- | --- |

d)

riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista

| vi) | ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkastamiseksi |
| --- | --- |

vi)

ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkastamiseksi

| vii) | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen |
| --- | --- |

vii)

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen

| viii) | laitoksen mahdollisen käytöstäpoiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitoksen osaa ja koko sen elinkaaren ajan |
| --- | --- |

viii)

laitoksen mahdollisen käytöstäpoiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitoksen osaa ja koko sen elinkaaren ajan

| ix) | alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen. |
| --- | --- |

ix)

alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen.

Soveltaminen

Ympäristöjärjestelmän soveltamisala (esim. tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.1.2   Energiatehokkuus

| BAT 2. | Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.






  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| i)   Suunnittelutekniikat |
| a) | Pinch-analyysi |

BAT 2.

Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Suunnittelutekniikat

a)

Pinch-analyysi

Termodynaaminen menetelmä, joka perustuu järjestelmälliseen laskentaan prosessien energiankulutustavoitteen optimoimiseksi. Käytetään prosessien ja prosessikokonaisuuksien arviointivälineenä.

| b) | Lämpöintegrointi |
| --- | --- |

b)

Lämpöintegrointi

Prosessien lämpöintegroinnilla varmistetaan, että huomattava osa eri prosesseissa tarvittavasta lämmöstä saadaan siirtämällä lämpöä lämmitettävien ja jäähdytettävien virtojen välillä.

| c) | Lämmön talteenotto ja sähkön tuotanto |
| --- | --- |

c)

Lämmön talteenotto ja sähkön tuotanto

Energian talteenottolaitteiden käyttö, esimerkiksi:

| — | jätelämpökattilat |
| --- | --- |

—

jätelämpökattilat

| — | FCC-yksikön ekspanderit/sähkön tuotanto |
| --- | --- |

—

FCC-yksikön ekspanderit/sähkön tuotanto

| — | ylijäämälämmön käyttö kaukolämmitysverkoissa |
| --- | --- |

—

ylijäämälämmön käyttö kaukolämmitysverkoissa

Prosessinohjaus ja kunnossapitotekniikat

| a) | Prosessien optimointi |
| --- | --- |

a)

Prosessien optimointi

Automaatiolla hallittu palaminen, jolla vähennetään polttoaineen kulutusta käsiteltyä syöttötonnia kohti, usein yhdessä lämpöintegraation kanssa uunin tehokkuuden parantamiseksi.

| b) | Höyryn kulutuksen hallinta ja vähentäminen |
| --- | --- |

b)

Höyryn kulutuksen hallinta ja vähentäminen

Tyhjennysventtiilijärjestelmien (lauhteenpoistimet) järjestelmällinen kartoitus höyryn kulutuksen vähentämiseksi ja sen käytön optimoimiseksi.

| c) | Energiavertailujen käyttö |
| --- | --- |

c)

Energiavertailujen käyttö

Osallistuminen luokitus- ja vertailuanalyyseihin toiminnan jatkuvaksi parantamiseksi ottamalla oppia parhaista käytännöistä.

Energiatehokkaat tuotantotekniikat

| a) | Yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon käyttö |
| --- | --- |

a)

Yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon käyttö

Järjestelmä, joka on suunniteltu lämmön (esim. höyryn) ja sähkön yhteistuotantoon samasta polttoaineesta.

| b) | Integroitu kaasutuskombitekniikka (IGCC) |
| --- | --- |

b)

Integroitu kaasutuskombitekniikka (IGCC)

Tekniikka, jonka tarkoituksena on tuottaa höyryä, vetyä (valinnaisesti) ja sähköä monista erilaisista polttoainetyypeistä (esim. raskaasta polttoöljystä tai koksista) suurella konversiotehokkuudella.

1.1.3   Kiinteiden materiaalien varastointi ja käsittely

| BAT 3. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ehkäistä, tai jos se ei ole mahdollista, vähentää pölyävien aineiden varastoinnista ja käsittelystä syntyviä pölypäästöjä soveltamalla yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:






  i) | Varastoidaan jauhemaiset irtotavarat pölynpoistojärjestelmillä (esim. kangassuodattimilla) varustettuihin suljettuihin siiloihin. |
| --- | --- | --- |

BAT 3.

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ehkäistä, tai jos se ei ole mahdollista, vähentää pölyävien aineiden varastoinnista ja käsittelystä syntyviä pölypäästöjä soveltamalla yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

i)

Varastoidaan jauhemaiset irtotavarat pölynpoistojärjestelmillä (esim. kangassuodattimilla) varustettuihin suljettuihin siiloihin.

| ii) | Varastoidaan hienojakoiset materiaalit suljettuihin säiliöihin tai sinetöityihin pusseihin. |
| --- | --- |

ii)

Varastoidaan hienojakoiset materiaalit suljettuihin säiliöihin tai sinetöityihin pusseihin.

| iii) | Pidetään karkeiden ja pölyisten materiaalien varastot kostutettuina, stabiloidaan pinta sidonta-aineilla tai suojataan varastot peitteellä. |
| --- | --- |

iii)

Pidetään karkeiden ja pölyisten materiaalien varastot kostutettuina, stabiloidaan pinta sidonta-aineilla tai suojataan varastot peitteellä.

| iv) | Käytetään maantiepuhdistusajoneuvoja. |
| --- | --- |

iv)

Käytetään maantiepuhdistusajoneuvoja.

1.1.4   Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu ja keskeiset prosessimuuttujat

| BAT 4. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmapäästöjä käyttämällä tarkkailumenetelmiä seuraavassa esitetyn tarkkailun vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu.








  Kuvaus | Yksikkö | Tarkkailun vähimmäistiheys | Tarkkailumenetelmä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | SOX-, NOX- ja pölypäästöt |

BAT 4.

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmapäästöjä käyttämällä tarkkailumenetelmiä seuraavassa esitetyn tarkkailun vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu.

Kuvaus

Yksikkö

Tarkkailun vähimmäistiheys

Tarkkailumenetelmä

i)

SOX-, NOX- ja pölypäästöt

Katalyyttinen krakkaus

Jatkuva (2)
   (3)

Suora mittaus

Polttoyksiköt

≥ 100 MW (4)

ja kalsinointiyksiköt

Jatkuva (2)
   (3)

Suora mittaus (5)

Polttoyksiköt

50–100 MW (4)

Jatkuva (2)
   (3)

Suora mittaus tai epäsuora tarkkailu

Polttoyksiköt

< 50 MW (4)

Kerran vuodessa ja merkittävien polttoaineen muutosten jälkeen (6)

Suora mittaus tai epäsuora tarkkailu

Rikin talteenottoyksiköt

Jatkuva vain SO2:n osalta

Suora mittaus tai epäsuora tarkkailu (7)

| ii) | NH3-päästöt |
| --- | --- |

ii)

NH3-päästöt

Kaikki yksiköt, jotka on varustettu SCR- tai SNCR-laitteistoilla

Jatkuva

Suora mittaus

| iii) | CO-päästöt |
| --- | --- |

iii)

CO-päästöt

Katalyyttinen krakkaus ja polttoyksiköt

≥ 100 MW (4)

Jatkuva

Suora mittaus

Muut polttoyksiköt

Kerran 6 kuukaudessa (6)

Suora mittaus

| iv) | Metallipäästöt: nikkeli (Ni), antimoni (Sb) (8), vanadiini (V) |
| --- | --- |

iv)

Metallipäästöt: nikkeli (Ni), antimoni (Sb) (8), vanadiini (V)

Katalyyttinen krakkaus

Kerran 6 kuukaudessa ja yksikköön tehtävien merkittävien muutosten jälkeen (6)

Suora mittaus tai katalyyttipölyn ja polttoaineen metallipitoisuuteen perustuva analyysi

Polttoyksiköt (9)

| v) | Polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) päästöt |
| --- | --- |

v)

Polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) päästöt

Katalyyttinen reformointi

Kerran vuodessa tai kerran regenerointivälin aikana sen mukaan, kumpi aikaväli on pidempi

Suora mittaus

| BAT 5. | Parasta käytettävää tekniikkaa on seurata epäpuhtauksien päästöihin liittyviä merkityksellisiä prosessimuuttujia katalyyttisissa krakkausyksiköissä ja polttoyksiköissä käyttäen asianmukaisia menetelmiä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden mukaisesti.






  Kuvaus | Vähimmäistiheys |
| --- | --- | --- |
| Epäpuhtauksien päästöihin liittyvien muuttujien, esim. savukaasun happipitoisuuden ja polttoaineen tai syötön typpi- ja rikkipitoisuuden, tarkkailu (10) | Jatkuva happipitoisuuden osalta.
  Typpi- ja rikkipitoisuuden osalta määräaikaismittaukset, joiden tiheys perustuu merkittäviin polttoaineen/syötön muutoksiin |

BAT 5.

Parasta käytettävää tekniikkaa on seurata epäpuhtauksien päästöihin liittyviä merkityksellisiä prosessimuuttujia katalyyttisissa krakkausyksiköissä ja polttoyksiköissä käyttäen asianmukaisia menetelmiä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden mukaisesti.

Kuvaus

Vähimmäistiheys

Epäpuhtauksien päästöihin liittyvien muuttujien, esim. savukaasun happipitoisuuden ja polttoaineen tai syötön typpi- ja rikkipitoisuuden, tarkkailu (10)

Jatkuva happipitoisuuden osalta.

Typpi- ja rikkipitoisuuden osalta määräaikaismittaukset, joiden tiheys perustuu merkittäviin polttoaineen/syötön muutoksiin

| BAT 6. | Parasta käytettävää tekniikkaa on seurata koko laitoksen ilmaan joutuvia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä soveltamalla kaikkia seuraavista menetelmistä:






  i) | haistelumenetelmät sekä keskeisten laitteiden korrelaatiokäyrät; |
| --- | --- | --- |

BAT 6.

Parasta käytettävää tekniikkaa on seurata koko laitoksen ilmaan joutuvia VOC-yhdisteiden hajapäästöjä soveltamalla kaikkia seuraavista menetelmistä:

i)

haistelumenetelmät sekä keskeisten laitteiden korrelaatiokäyrät;

| ii) | optiset kaasun kuvantamismenetelmät; |
| --- | --- |

ii)

optiset kaasun kuvantamismenetelmät;

| iii) | jatkuvia päästöjä koskevat laskelmat, jotka perustuvat määräajoin (esim. joka toinen vuosi) mittauksilla validoitaviin päästökertoimiin. |
| --- | --- |

iii)

jatkuvia päästöjä koskevat laskelmat, jotka perustuvat määräajoin (esim. joka toinen vuosi) mittauksilla validoitaviin päästökertoimiin.

Laitosalueen päästöjen kartoitus ja määrällinen mittaaminen määräaikaisilla tarkkailujaksoilla, joissa käytetään optiseen absorptioon perustuvia tekniikoita, kuten DIAL-menetelmä (differential absorption light detection and ranging) ja SOF-menetelmä (solar occultation flux), on hyödyllinen täydentävä menetelmä.

Kuvaus

Ks. 1.20.6 kohta.

1.1.5   Jätekaasujen käsittelyjärjestelmien toiminta

| BAT 7. | Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää hapankaasun poistoyksiköitä, rikin talteenottoyksiköitä ja kaikkia muita jätekaasujen käsittelyjärjestelmiä siten, että niiden käytettävyys on hyvä ja kapasiteetti optimaalisella tasolla. |
| --- | --- |

BAT 7.

Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää hapankaasun poistoyksiköitä, rikin talteenottoyksiköitä ja kaikkia muita jätekaasujen käsittelyjärjestelmiä siten, että niiden käytettävyys on hyvä ja kapasiteetti optimaalisella tasolla.

Kuvaus

Muita kuin tavanomaisia toimintaolosuhteita varten voidaan määrittää erikoismenettelyt, etenkin:

| i) | käynnistyksen ja pysäytyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

i)

käynnistyksen ja pysäytyksen yhteydessä;

| ii) | muissa erityisissä olosuhteissa, joilla voi olla vaikutusta järjestelmien asianmukaiseen toimintaan (esim. yksiköiden ja/tai jätekaasujen käsittelyjärjestelmän säännönmukainen ja ylimääräinen huolto ja puhdistaminen); |
| --- | --- |

ii)

muissa erityisissä olosuhteissa, joilla voi olla vaikutusta järjestelmien asianmukaiseen toimintaan (esim. yksiköiden ja/tai jätekaasujen käsittelyjärjestelmän säännönmukainen ja ylimääräinen huolto ja puhdistaminen);

| iii) | jos jätekaasujen virtaus on riittämätön tai jos jätekaasujen käsittelyjärjestelmän koko kapasiteettia ei voida lämpötilan takia hyödyntää. |
| --- | --- |

iii)

jos jätekaasujen virtaus on riittämätön tai jos jätekaasujen käsittelyjärjestelmän koko kapasiteettia ei voida lämpötilan takia hyödyntää.

| BAT 8. | Ammoniakin (NH3) ilmapäästöjen ehkäisemiseksi käytettäessä selektiivistä katalyyttista pelkistystä (SCR) tai selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR) parasta käytettävää tekniikkaa on pitää yllä jätekaasujen SCR- tai SNCR-käsittelyjärjestelmien sopivat toimintaolosuhteet reagoimattoman NH3:n päästöjen rajoittamiseksi.
  BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 2.

  Taulukko 2


  Ammoniakin (NH3) ilmapäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot poltto- tai käsittely-yksikössä, jossa käytetään SCR- tai SNCR-menetelmiä







  Muuttuja | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Ammoniakki ilmaistuna NH3:na | < 5–15 (11)
   (12) |

BAT 8.

Ammoniakin (NH3) ilmapäästöjen ehkäisemiseksi käytettäessä selektiivistä katalyyttista pelkistystä (SCR) tai selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR) parasta käytettävää tekniikkaa on pitää yllä jätekaasujen SCR- tai SNCR-käsittelyjärjestelmien sopivat toimintaolosuhteet reagoimattoman NH3:n päästöjen rajoittamiseksi.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 2.

Taulukko 2

Ammoniakin (NH3) ilmapäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot poltto- tai käsittely-yksikössä, jossa käytetään SCR- tai SNCR-menetelmiä

Muuttuja

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

Ammoniakki ilmaistuna NH3:na

< 5–15 (11)
   (12)

| BAT 9. | Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi käytettäessä hapanveden höyrystrippausyksikköä parasta käytettävää tekniikkaa on johtaa tämän yksikön happamat poistokaasut rikin talteenottoyksikköön tai vastaavaan kaasunkäsittelyjärjestelmään.
  Käsittelemättömien hapanveden strippauskaasujen suora polttaminen ei ole parasta käytettävää tekniikkaa. |
| --- | --- |

BAT 9.

Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi käytettäessä hapanveden höyrystrippausyksikköä parasta käytettävää tekniikkaa on johtaa tämän yksikön happamat poistokaasut rikin talteenottoyksikköön tai vastaavaan kaasunkäsittelyjärjestelmään.

Käsittelemättömien hapanveden strippauskaasujen suora polttaminen ei ole parasta käytettävää tekniikkaa.

1.1.6   Veteen johdettavien päästöjen tarkkailu

| BAT 10. | Veteen johdettavien päästöjen seuraamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää tarkkailumenetelmiä taulukossa 3 esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu. |
| --- | --- |

BAT 10.

Veteen johdettavien päästöjen seuraamiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää tarkkailumenetelmiä taulukossa 3 esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu.

1.1.7   Päästöt veteen

| BAT 11. | Veden kulutuksen ja saastuneen veden määrän vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Vesivirtojen hyödyntäminen |

BAT 11.

Veden kulutuksen ja saastuneen veden määrän vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Vesivirtojen hyödyntäminen

Yksikkötasolla tuotettavan prosessiveden vähentäminen ennen vesistöön päästämistä käyttämällä esim. jäähdytyksestä ja lauhteista peräisin olevat vesivirrat sisäisesti uudelleen etenkin raakaöljyn suolanpoistoon.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin. Olemassa olevien yksiköiden osalta soveltaminen saattaa edellyttää yksikön tai laitoksen täydellistä uudelleenrakentamista.

| ii) | Vesi- ja viemärijärjestelmä saastuneiden vesivirtojen erottamiseksi |
| --- | --- |

ii)

Vesi- ja viemärijärjestelmä saastuneiden vesivirtojen erottamiseksi

Laitosalueen suunnittelu vesihuollon optimoimiseksi siten, että kukin vesivirta käsitellään asianmukaisesti esim. johtamalla syntynyt hapanvesi (muun muassa tislaus-, krakkaus- ja koksausyksiköistä) asianmukaiseen esikäsittelyyn, kuten strippausyksikköön.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin. Olemassa olevien yksiköiden osalta soveltaminen saattaa edellyttää yksikön tai laitoksen täydellistä uudelleenrakentamista.

| iii) | Saastumattomien vesivirtojen erottelu (esim. läpivirtausta hyödyntävä jäähdytys, sadevesi) |
| --- | --- |

iii)

Saastumattomien vesivirtojen erottelu (esim. läpivirtausta hyödyntävä jäähdytys, sadevesi)

Laitosalueen suunnittelu siten, että vältetään saastumattoman veden johtaminen yleiseen jäteveden käsittelyyn ja vapautetaan tämäntyyppinen virta erikseen mahdollisen uudelleenkäytön jälkeen.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

Olemassa olevien yksiköiden osalta soveltaminen saattaa edellyttää yksikön tai laitoksen täydellistä uudelleenrakentamista.

| iv) | Valumien ja vuotojen ehkäiseminen |
| --- | --- |

iv)

Valumien ja vuotojen ehkäiseminen

Käytänteet, joihin sisältyy erityisten menettelyjen ja/tai väliaikaisten laitteiden käyttö suorituskyvyn ylläpitämiseksi, kun se on tarpeen muun muassa valumien ja vuotojen kaltaisten erityistilanteiden hallitsemiseksi.

Sovelletaan yleisesti.

| BAT 12. | Vastaanottavaan vesistöön päästettävien jätevesipäästöjen epäpuhtauksien päästökuorman vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on poistaa liukenemattomat ja liukenevat pilaavat aineet käyttäen kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Liukenemattomien aineiden poistaminen öljyn talteenoton avulla |

BAT 12.

Vastaanottavaan vesistöön päästettävien jätevesipäästöjen epäpuhtauksien päästökuorman vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on poistaa liukenemattomat ja liukenevat pilaavat aineet käyttäen kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Liukenemattomien aineiden poistaminen öljyn talteenoton avulla

Ks. 1.21.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Liukenemattomien aineiden poistaminen suspendoituneen kiintoaineen ja jäteöljyn talteenoton avulla |
| --- | --- |

ii)

Liukenemattomien aineiden poistaminen suspendoituneen kiintoaineen ja jäteöljyn talteenoton avulla

Ks. 1.21.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| iii) | Liukenevien aineiden poistaminen, biologinen käsittely ja selkeyttäminen mukaan luettuna |
| --- | --- |

iii)

Liukenevien aineiden poistaminen, biologinen käsittely ja selkeyttäminen mukaan luettuna

Ks. 1.21.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 3.

| BAT 13. | Jos orgaanisten aineiden tai typen lisäpoistaminen on tarpeen, parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää 1.21.2 kohdassa kuvattua lisäkäsittelyvaihetta.

  Taulukko 3


  Kaasun ja öljyn jalostamisesta syntyvien suorien jätevesipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot ja tarkkailutiheydet
   (13)









  Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (vuosikeskiarvo) | Tarkkailutiheys (14) ja analyysimenetelmä (standardi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Öljyn hiilivetyindeksi (HOI) | mg/l | 0,1–2,5 | Päivittäin
  EN 9377-2 (15) |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | mg/l | 5–25 | Päivittäin |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) (16) | mg/l | 30–125 | Päivittäin |
| Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5) | mg/l | Ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL) | Viikoittain |
| Typen kokonaismäärä (17) ilmaistuna N:nä | mg/l | 1–25 (18) | Päivittäin |
| Lyijy ilmaistuna Pb:nä | mg/l | 0,005–0,030 | Neljännesvuosittain |
| Kadmium ilmaistuna Cd:nä | mg/l | 0,002–0,008 | Neljännesvuosittain |
| Nikkeli ilmaistuna Ni:nä | mg/l | 0,005–0,100 | Neljännesvuosittain |
| Elohopea ilmaistuna Hg:nä | mg/l | 0,0001–0,001 | Neljännesvuosittain |
| Vanadiini | mg/l | Ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL) | Neljännesvuosittain |
| Fenoli-indeksi | mg/l | Ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL) | Kuukausittain
  EN 14402 |
| Bentseeni, tolueeni, etyylibentseeni, ksyleeni (BTEX) | mg/l | Bentseeni: 0,001–0,050
  Tolueenilla, etyylibentseenillä ja ksyleenillä ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL) | Kuukausittain |

BAT 13.

Jos orgaanisten aineiden tai typen lisäpoistaminen on tarpeen, parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää 1.21.2 kohdassa kuvattua lisäkäsittelyvaihetta.

Taulukko 3

Kaasun ja öljyn jalostamisesta syntyvien suorien jätevesipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot ja tarkkailutiheydet
   (13)

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(vuosikeskiarvo)

Tarkkailutiheys (14) ja analyysimenetelmä (standardi)

Öljyn hiilivetyindeksi (HOI)

mg/l

0,1–2,5

Päivittäin

EN 9377-2 (15)

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

mg/l

5–25

Päivittäin

Kemiallinen hapenkulutus (COD) (16)

mg/l

30–125

Päivittäin

Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5)

mg/l

Ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL)

Viikoittain

Typen kokonaismäärä (17) ilmaistuna N:nä

mg/l

1–25 (18)

Päivittäin

Lyijy ilmaistuna Pb:nä

mg/l

0,005–0,030

Neljännesvuosittain

Kadmium ilmaistuna Cd:nä

mg/l

0,002–0,008

Neljännesvuosittain

Nikkeli ilmaistuna Ni:nä

mg/l

0,005–0,100

Neljännesvuosittain

Elohopea ilmaistuna Hg:nä

mg/l

0,0001–0,001

Neljännesvuosittain

Vanadiini

mg/l

Ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL)

Neljännesvuosittain

Fenoli-indeksi

mg/l

Ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL)

Kuukausittain

EN 14402

Bentseeni, tolueeni, etyylibentseeni, ksyleeni (BTEX)

mg/l

Bentseeni: 0,001–0,050

Tolueenilla, etyylibentseenillä ja ksyleenillä ei BAT-päästötasoa (BAT-AEL)

Kuukausittain

1.1.8   Jätteen tuottaminen ja jätehuolto

| BAT 14. | Jätteen tuottamisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on laatia ja toteuttaa jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jäte valmistellaan — tärkeysjärjestyksessä — uudelleenkäyttöä, kierrätystä, talteenottoa tai loppukäsittelyä varten. |
| --- | --- |

BAT 14.

Jätteen tuottamisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on laatia ja toteuttaa jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jäte valmistellaan — tärkeysjärjestyksessä — uudelleenkäyttöä, kierrätystä, talteenottoa tai loppukäsittelyä varten.

| BAT 15. | Käsiteltävän tai loppukäsiteltävän lietteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Lietteen esikäsittely |

BAT 15.

Käsiteltävän tai loppukäsiteltävän lietteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Lietteen esikäsittely

Ennen loppukäsittelyä (esim. leijukerrospolttolaitoksessa) lietteistä poistetaan vesi ja/tai öljy (esim. keskipakoerottimilla tai höyrykuivaimilla) niiden tilavuuden pienentämiseksi ja öljyn talteenottamiseksi hylkyöljyn käsittelylaitteistosta.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Lietteen uudelleenkäyttö yksiköissä |
| --- | --- |

ii)

Lietteen uudelleenkäyttö yksiköissä

Tietyn tyyppisiä lietteitä (esim. öljyistä lietettä) voidaan käsitellä yksiköissä (esim. koksaus) osana syöttöä niiden öljypitoisuuden ansiosta.

Sovelletaan vain lietteisiin, jotka voivat asianmukaisesti käsiteltyinä täyttää prosessiyksiköissä tapahtuvan käsittelyn vaatimukset.

| BAT 16. | Käytetyn kiinteän katalyyttijätteen tuotannon vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.






  Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| i) | Käytetyn kiinteän katalyytin hallinta |

BAT 16.

Käytetyn kiinteän katalyyttijätteen tuotannon vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

i)

Käytetyn kiinteän katalyytin hallinta

Katalyyttina käytettyjen aineiden suunnitelmallinen ja turvallinen käsittely (esim. palveluntoimittajien toimesta) niiden talteenottamiseksi tai uudelleenkäyttämiseksi laitosalueen ulkopuolisissa laitoksissa. Nämä toiminnot riippuvat katalyytin ja prosessin tyypistä.

| ii) | Katalyytin poisto pohjaöljystä |
| --- | --- |

ii)

Katalyytin poisto pohjaöljystä

Käsittely-yksiköstä (esim. FCC-yksikkö) tuleva pohjaöljy voi sisältää huomattavia katalyyttipitoisuuksia. Nämä jäämät on erotettava ennen pohjaöljyn uudelleenkäyttöä syöttönä.

1.1.9   Melu

| BAT 17. | Melun ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.






  i) | Tehdään ympäristömelua koskeva arviointi ja laaditaan paikallisiin ympäristöolosuhteisiin sopiva melunhallintasuunnitelma. |
| --- | --- | --- |

BAT 17.

Melun ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

i)

Tehdään ympäristömelua koskeva arviointi ja laaditaan paikallisiin ympäristöolosuhteisiin sopiva melunhallintasuunnitelma.

| ii) | Sijoitetaan äänekkäät laitteet/toiminnot erilliseen rakennelmaan/yksikköön. |
| --- | --- |

ii)

Sijoitetaan äänekkäät laitteet/toiminnot erilliseen rakennelmaan/yksikköön.

| iii) | Käytetään valleja melulähteen suodattamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

Käytetään valleja melulähteen suodattamiseksi.

| iv) | Käytetään meluntorjuntaseiniä. |
| --- | --- |

iv)

Käytetään meluntorjuntaseiniä.

1.1.10   Jalostamojen integroidun hallinnan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 18. | VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavia menetelmiä.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Laitoksen osan suunnitteluun liittyvät menetelmät |

BAT 18.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavia menetelmiä.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

I

Laitoksen osan suunnitteluun liittyvät menetelmät

| i) | Mahdollisten päästölähteiden määrän rajoittaminen |
| --- | --- |

i)

Mahdollisten päästölähteiden määrän rajoittaminen

| ii) | luontaisten prosessinsuojausominaisuuksien maksimointi |
| --- | --- |

ii)

luontaisten prosessinsuojausominaisuuksien maksimointi

| iii) | erittäin tiiviiden laitteiden valinta |
| --- | --- |

iii)

erittäin tiiviiden laitteiden valinta

| iv) | tarkkailu- ja huoltotoimintojen helpottaminen varmistamalla mahdollisesti vuotavien komponenttien saavutettavuus |
| --- | --- |

iv)

tarkkailu- ja huoltotoimintojen helpottaminen varmistamalla mahdollisesti vuotavien komponenttien saavutettavuus

Soveltaminen saattaa olla rajoitettua olemassa olevien yksikköjen osalta.

| II | Laitoksen osan asennukseen ja käyttöönottoon liittyvät menetelmät |
| --- | --- |

II

Laitoksen osan asennukseen ja käyttöönottoon liittyvät menetelmät

| i) | Hyvin määritellyt rakennus- ja kokoamismenettelyt |
| --- | --- |

i)

Hyvin määritellyt rakennus- ja kokoamismenettelyt

| ii) | luotettavat käyttöönotto- ja luovutusmenettelyt, joilla varmistetaan, että laitoksen osa on asennettu suunnitteluvaatimusten mukaisesti |
| --- | --- |

ii)

luotettavat käyttöönotto- ja luovutusmenettelyt, joilla varmistetaan, että laitoksen osa on asennettu suunnitteluvaatimusten mukaisesti

Soveltaminen saattaa olla rajoitettua olemassa olevien yksikköjen osalta.

| III | Laitoksen osan toimintaan liittyvät menetelmät |
| --- | --- |

III

Laitoksen osan toimintaan liittyvät menetelmät

Riskiperusteisen vuotojen tunnistus- ja korjausohjelman (LDAR) käyttö vuotavien komponenttien havaitsemiseksi ja vuotojen korjaamiseksi.

Ks. 1.20.6 kohta.

Sovelletaan yleisesti

1.2   Alkylointiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

1.2.1   Fluorivetyhappoa käyttävä alkylointiprosessi

| BAT 19. | Fluorivetyhappoa käyttävästä alkylointiprosessista ilmaan johdettavien fluorivetyhapon (HF) päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää märkäpesua emäksisellä liuoksella kondensoitumattomien kaasuvirtojen käsittelemiseksi ennen paineen alentamista ja soihdutusta. |
| --- | --- |

BAT 19.

Fluorivetyhappoa käyttävästä alkylointiprosessista ilmaan johdettavien fluorivetyhapon (HF) päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää märkäpesua emäksisellä liuoksella kondensoitumattomien kaasuvirtojen käsittelemiseksi ennen paineen alentamista ja soihdutusta.

Kuvaus

Ks. 1.20.3 kohta.

Soveltaminen

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Fluorivetyhapon vaarallisuuden vuoksi turvallisuusvaatimukset on otettava huomioon.

| BAT 20. | Fluorivetyhappoa käyttävästä alkylointiprosessista veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Saostus-/neutralointivaihe |

BAT 20.

Fluorivetyhappoa käyttävästä alkylointiprosessista veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Saostus-/neutralointivaihe

Saostus (esim. kalsium- tai alumiinipohjaisilla lisäaineilla) tai neutralointi (jossa jätevesi neutraloidaan epäsuorasti kaliumhydroksidilla (KOH))

Sovelletaan yleisesti.

Fluorivetyhapon (HF) vaarallisuuden vuoksi turvallisuusvaatimukset on otettava huomioon.

| ii) | Erotteluvaihe |
| --- | --- |

ii)

Erotteluvaihe

Ensimmäisessä vaiheessa syntyneet liukenemattomat yhdisteet (esim. CaF2 tai AlF3) erotetaan esim. sedimentointialtaassa.

Sovelletaan yleisesti.

1.2.2   Rikkihappoa käyttävä alkylointiprosessi

| BAT 21. | Rikkihappoa käyttävästä alkylointiprosessista veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on vähentää rikkihapon käyttöä regeneroimalla käytetty happo ja neutraloimalla tästä prosessista syntyvä jätevesi ennen sen johtamista jäteveden käsittelyyn. |
| --- | --- |

BAT 21.

Rikkihappoa käyttävästä alkylointiprosessista veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on vähentää rikkihapon käyttöä regeneroimalla käytetty happo ja neutraloimalla tästä prosessista syntyvä jätevesi ennen sen johtamista jäteveden käsittelyyn.

1.3   Perusöljyn tuotantoprosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 22. | Perusöljyn tuotantoprosessien ilmaan ja veteen johdettavien vaarallisten aineiden päästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Suljettu prosessi, jossa liuottimet otetaan talteen |

BAT 22.

Perusöljyn tuotantoprosessien ilmaan ja veteen johdettavien vaarallisten aineiden päästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Suljettu prosessi, jossa liuottimet otetaan talteen

Prosessi, jossa perusöljyn valmistuksessa (esim. uutto, vahanpoistoyksiköt) käytetty liuotin otetaan talteen tislaus- ja strippausvaiheilla.

Ks. kohta 1.20.7.

Sovelletaan yleisesti

| ii) | Monivaiheinen liuotinpohjainen uuttoprosessi |
| --- | --- |

ii)

Monivaiheinen liuotinpohjainen uuttoprosessi

Liuotinuuttoprosessi, johon sisältyy useita haihdutusvaiheita (esim. kaksi tai kolme vaihetta) suunnittelemattoman ainevirran tai vuodon vähentämiseksi.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

Kolmivaiheprosessin käyttö voidaan rajoittaa likaamattomiin syöttöihin.

| iii) | Vähemmän vaarallisia aineita käyttävät uuttoyksikön prosessit |
| --- | --- |

iii)

Vähemmän vaarallisia aineita käyttävät uuttoyksikön prosessit

Suunnitellaan uudet laitoksen osat tai tehdään muutoksia olemassa oleviin laitoksen osiin siten, että laitoksen osan liuotinuuttoprosessissa käytetään vähemmän vaarallista liuotinta: esim. siirrytään furfuraali- tai fenoliuutosta n-metyylipyrrolidinia (NMP) käyttävään prosessiin.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

Olemassa olevien yksiköiden muuntaminen käyttämään muuta liuotinpohjaista prosessia, jolla on erilaiset fysikaalis-kemialliset ominaisuudet, saattaa edellyttää huomattavia muutoksia.

| iv) | Vedytykseen perustuvat katalyyttiset prosessit |
| --- | --- |

iv)

Vedytykseen perustuvat katalyyttiset prosessit

Vetykäsittelyn kaltaiset prosessit, jotka perustuvat ei-toivottujen yhdisteiden konversioon katalyyttisella vedytyksellä.

Ks. 1.20.3 kohta (Vetykäsittely)

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

1.4   Bitumin tuotantoprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 23. | Bitumin tuotantoprosessien ilmapäästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käsitellä kaasumainen ylite käyttäen yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Kaasumaisen ylitteen terminen hapetus yli 800 °C:n lämpötilassa |

BAT 23.

Bitumin tuotantoprosessien ilmapäästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käsitellä kaasumainen ylite käyttäen yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Kaasumaisen ylitteen terminen hapetus yli 800 °C:n lämpötilassa

Ks. kohta 1.20.6.

Sovelletaan yleisesti bitumin puhallusyksikköön.

| ii) | Kaasumaisen ylitteen märkäpesu |
| --- | --- |

ii)

Kaasumaisen ylitteen märkäpesu

Ks. kohta 1.20.3.

Sovelletaan yleisesti bitumin puhallusyksikköön.

1.5   Leijukatalyyttisen krakkausprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 24. | Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 24.

Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| I | Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Prosessin optimointi ja promoottorien tai lisäaineiden käyttö |
| i) | Prosessin optimointi |

I

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Prosessin optimointi ja promoottorien tai lisäaineiden käyttö

i)

Prosessin optimointi

Toimintaolosuhteiden tai käytänteiden yhdistelmä, jolla pyritään vähentämään NOX:n muodostumista, esim. hapen ylimäärän vähentäminen savukaasussa täydellisen palamisen tilassa, hiilimonoksidikattilan ilman vaiheistaminen osittaisen palamisen tilassa edellyttäen, että hiilimonoksidikattila on asianmukaisesti suunniteltu.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Vähän NOX-yhdisteitä tuottavat hiilimonoksidin hapetuksen promoottorit |
| --- | --- |

ii)

Vähän NOX-yhdisteitä tuottavat hiilimonoksidin hapetuksen promoottorit

Sellaisen aineen käyttö, joka valikoivasti edistää vain hiilimonoksidin palamista ja estää typen hapettumista ja joka sisältää typpioksidien välituotteita: esim. muut kuin platinaa sisältävät promoottorit.

Sovelletaan vain täydellisen palamisen tilassa platinapohjaisten CO-promoottorien korvaamiseksi.

Parhaan mahdollisen hyödyn saaminen saattaa edellyttää asianmukaista ilman syöttöä regeneraattoriin.

| iii) | Erityiset lisäaineet NOX:n pelkistämiseksi |
| --- | --- |

iii)

Erityiset lisäaineet NOX:n pelkistämiseksi

Erityisten katalyyttisten lisäaineiden käyttö, joilla tehostetaan CO:n aikaansaamaa NO:n pelkistymistä.

Sovelletaan vain täydellisen palamisen toimintatilassa, kun polttimen malli on asianmukainen ja hapen ylimäärä on saavutettavissa. Kaasukompressorin kapasiteetti saattaa rajoittaa kuparipohjaisten NOX:n pelkistysaineiden soveltamista.

| II | Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) |

II

Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. 1.20.2 kohta.

Mahdollisen likaantumisen välttämiseksi pelkistyksen jälkeen saatetaan tarvita lisäsuodatusta ennen selektiivistä katalyyttista pelkistystä.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

| ii) | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) |
| --- | --- |

ii)

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. 1.20.2 kohta.

Osittaisen palamisen FCC-yksiköissä, joissa on hiilimonoksidikattilat, edellytetään riittävää viipymäaikaa asianmukaisessa lämpötilassa.

Täydellisen palamisen FCC-yksiköissä, joissa ei ole apukattiloita, saatetaan edellyttää lisäpolttoaineen (esim. vedyn) ruiskutusta alemman lämpötila-alueen vuoksi.

| iii) | Matalassa lämpötilassa tapahtuva hapetus |
| --- | --- |

iii)

Matalassa lämpötilassa tapahtuva hapetus

Ks. 1.20.2 kohta.

Ylimääräisen pesukapasiteetin tarve.

Otsonin muodostumiseen ja siihen liittyvään riskinhallintaan on kiinnitettävä asianmukaista huomiota. Jäteveden lisäkäsittelyn tarve ja siihen liittyvät kokonaisympäristövaikutukset (esim. nitraattipäästöt) sekä nestemäisen hapen riittämätön saatavuus (otsonin tuottamiseen) saattavat rajoittaa soveltamista.

Käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa menetelmän soveltamista.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 4.

Taulukko 4

Regeneraattorista katalyyttisessa krakkausprosessissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Yksikön tyyppi/palamistila | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Uusi yksikkö/kaikentyyppinen palaminen | < 30–100 |
| Olemassa oleva yksikkö/täydellinen palaminen | < 100–300 (19) |
| Olemassa oleva yksikkö/osittainen palaminen | 100–400 (19) |

Muuttuja

Yksikön tyyppi/palamistila

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

NOX ilmaistuna NO2:na

Uusi yksikkö/kaikentyyppinen palaminen

< 30–100

Olemassa oleva yksikkö/täydellinen palaminen

< 100–300 (19)

Olemassa oleva yksikkö/osittainen palaminen

100–400 (19)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

| BAT 25. | Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 25.

Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| I | Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Kulumista kestävän katalyytin käyttö |

I

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Kulumista kestävän katalyytin käyttö

Valitaan katalyyttiaine, joka kestää hankausta ja pilkkoutumista pölypäästöjen vähentämiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti, mikäli katalyytin aktiivisuus ja selektiivisyys ovat riittävät.

| ii) | Vähärikkisen syötön käyttö (esim. syötön valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla) |
| --- | --- |

ii)

Vähärikkisen syötön käyttö (esim. syötön valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla)

Syötön valinnassa suositaan vähärikkisiä syöttöjä niiden lähteiden joukosta, joita yksikössä on mahdollista käsitellä.

Vetykäsittelyllä pyritään vähentämään syötön rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia.

Ks. 1.20.3 kohta.

Edellyttää vähärikkisten syöttöjen riittävää saatavuutta, vedyn tuotantoa ja rikkivedyn (H2S) käsittelykapasiteettia (esim. amiiniyksiköitä ja Claus-tyyppisiä yksiköitä)

| II | Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Sähkösuodin (ESP) |

II

Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Sähkösuodin (ESP)

Ks. 1.20.1 kohta.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

| ii) | Monivaiheiset syklonierottimet |
| --- | --- |

ii)

Monivaiheiset syklonierottimet

Ks. 1.20.1 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| iii) | Kolmannen vaiheen suodatin takaisinhuuhtelulla |
| --- | --- |

iii)

Kolmannen vaiheen suodatin takaisinhuuhtelulla

Ks. 1.20.1 kohta.

Soveltamisella voi olla rajoituksia.

| iv) | Märkäpesu |
| --- | --- |

iv)

Märkäpesu

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kuivilla alueilla ja tapauksissa, joissa käsittelyn sivutuotteita (kuten paljon suolaa sisältävää jätevettä) ei voida käyttää uudelleen tai hävittää asianmukaisesti.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 5.

Taulukko 5

Regeneraattorista katalyyttisessa krakkausprosessissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Yksikön tyyppi | BAT-päästötaso (BAT-AEL-arvo) (kuukausikeskiarvo) (20)

  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Pöly | Uusi yksikkö | 10–25 |
| Olemassa oleva yksikkö | 10–50 (21) |

Muuttuja

Yksikön tyyppi

BAT-päästötaso (BAT-AEL-arvo) (kuukausikeskiarvo) (20)

mg/Nm3

Pöly

Uusi yksikkö

10–25

Olemassa oleva yksikkö

10–50 (21)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

| BAT 26. | Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 26.

Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| I | Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Rikkioksideja (SOX) vähentävien katalyyttisten lisäaineiden käyttö |

I

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Rikkioksideja (SOX) vähentävien katalyyttisten lisäaineiden käyttö

Käytetään ainetta, joka siirtää koksiin sisältyvän rikin regeneraattorista takaisin reaktoriin.

Ks. kuvaus 1.20.3 kohdassa.

Regeneraattorin toimintaolosuhteiden suunnittelu saattaa rajoittaa soveltamista.

Edellyttää riittävää rikkivedyn poistokapasiteettia (esim. rikin talteenottoyksikkö)

| ii) | Vähärikkisen syötön käyttö (esim. syötön valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla) |
| --- | --- |

ii)

Vähärikkisen syötön käyttö (esim. syötön valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla)

Syötön valinnassa suositaan vähärikkisiä syöttöjä niiden lähteiden joukosta, joita yksikössä on mahdollista käsitellä.

Vetykäsittelyllä pyritään vähentämään syötön rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia.

Ks. kuvaus 1.20.3 kohdassa.

Edellyttää vähärikkisten syöttöjen riittävää saatavuutta, vedyn tuotantoa ja rikkivedyn (H2S) käsittelykapasiteettia (esim. amiiniyksiköitä ja Claus-tyyppisiä yksiköitä)

| II | Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Ei-regeneratiivinen pesu |

II

Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Ei-regeneratiivinen pesu

Märkäpesu tai pesu merivedellä.

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kuivilla alueilla ja tapauksissa, joissa käsittelyn sivutuotteita (kuten paljon suolaa sisältävää jätevettä) ei voida käyttää uudelleen tai hävittää asianmukaisesti.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

| ii) | Regeneratiivinen pesu |
| --- | --- |

ii)

Regeneratiivinen pesu

Käytetään erityistä rikkioksideja absorboivaa reagenssia (esim. absorptioliuos), joka yleensä mahdollistaa rikin talteenoton sivutuotteena regenerointisyklissä, jossa reagenssi käytetään uudelleen.

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovelletaan vain tapauksissa, joissa regeneroidut sivutuotteet voidaan myydä.

Olemassa olevissa yksiköissä olemassa oleva rikin talteenottokapasiteetti sekä käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 6.

Taulukko 6

Regeneraattorista katalyyttisessa krakkausprosessissa ilmaan johdettavien SO2 -päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Yksikön tyyppi/palamistila | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| SO2 | Uudet yksiköt | ≤ 300 |
| Olemassa olevat yksiköt/täydellinen palaminen | < 100–800 (22) |
| Olemassa olevat yksiköt/osittainen palaminen | 100–1 200 (22) |

Muuttuja

Yksikön tyyppi/palamistila

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

SO2

Uudet yksiköt

≤ 300

Olemassa olevat yksiköt/täydellinen palaminen

< 100–800 (22)

Olemassa olevat yksiköt/osittainen palaminen

100–1 200 (22)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

| BAT 27. | Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien hiilimonoksidin (CO) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Palamisprosessin hallinta |

BAT 27.

Katalyyttisesta krakkausprosessista (regeneraattori) ilmaan johdettavien hiilimonoksidin (CO) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Palamisprosessin hallinta

Ks. 1.20.5 kohta

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Katalyytit, jotka sisältävät hiilimonoksidin (CO) hapettumisen promoottoreita |
| --- | --- |

ii)

Katalyytit, jotka sisältävät hiilimonoksidin (CO) hapettumisen promoottoreita

Ks. 1.20.5 kohta

Sovelletaan yleisesti vain täydelliseen palamiseen.

| iii) | Hiilimonoksidikattila |
| --- | --- |

iii)

Hiilimonoksidikattila

Ks. 1.20.5 kohta

Sovelletaan yleisesti vain osittaiseen palamiseen.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 7.

Taulukko 7

Regeneraattorista katalyyttisessa krakkausprosessissa ilmaan johdettavien hiilimonoksidipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot osittaisessa palamisessa

| Muuttuja | Palamistyyppi | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na | Osittainen palaminen | ≤ 100 (23) |

Muuttuja

Palamistyyppi

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na

Osittainen palaminen

≤ 100 (23)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

1.6   Katalyyttisen reformointiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 28. | Katalyyttisesta reformointiyksiköstä ilmaan johdettavien polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Katalyytin promoottorin valinta |

BAT 28.

Katalyyttisesta reformointiyksiköstä ilmaan johdettavien polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Katalyytin promoottorin valinta

Käytetään katalyytin promoottoria polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) muodostumisen minimoimiseksi regeneroinnin yhteydessä.

Ks. 1.20.7 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

Regeneroinnin savukaasun käsittely

| a) | Regenerointikaasun kierrätyskierto, jossa on adsorberi |
| --- | --- |

a)

Regenerointikaasun kierrätyskierto, jossa on adsorberi

Regenerointivaiheen jätekaasu käsitellään kloorattujen yhdisteiden (esim. dioksiinien) poistamiseksi.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

Olemassa olevissa yksiköissä sovellettavuus saattaa riippua nykyisen regenerointiyksikön suunnittelusta.

| b) | Märkäpesu |
| --- | --- |

b)

Märkäpesu

Ks. 1.20.3 kohta.

Ei sovelleta puoliregeneratiivisiin reformointiyksiköihin.

| c) | Sähkösuodin (ESP) |
| --- | --- |

c)

Sähkösuodin (ESP)

Ks. 1.20.1 kohta.

Ei sovelleta puoliregeneratiivisiin reformointiyksiköihin.

1.7   Koksausprosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 29. | Koksin tuotantoprosesseissa ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.
  Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Koksimurskeen kerääminen ja kierrätys |

BAT 29.

Koksin tuotantoprosesseissa ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Koksimurskeen kerääminen ja kierrätys

Koko koksausprosessissa (poraus, käsittely, murskaus, jäähdytys jne.) syntyvän koksimurskeen järjestelmällinen kerääminen ja kierrätys.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Koksin käsittely ja varastointi kohdan BAT 3 mukaisesti |
| --- | --- |

ii)

Koksin käsittely ja varastointi kohdan BAT 3 mukaisesti

Ks. BAT 3.

Sovelletaan yleisesti.

| iii) | Suljetun puhallinjärjestelmän käyttö |
| --- | --- |

iii)

Suljetun puhallinjärjestelmän käyttö

Estojärjestelmä koksausreaktorien paineen alentamiseksi.

Sovelletaan yleisesti.

| iv) | Kaasun talteenotto (mukaan lukien tuuletus ennen reaktorin avaamista ilmakehään) jalostamokaasun komponentiksi |
| --- | --- |

iv)

Kaasun talteenotto (mukaan lukien tuuletus ennen reaktorin avaamista ilmakehään) jalostamokaasun komponentiksi

Koksausreaktorin tuuletuskaasujen johtaminen soihdutuksen sijasta kaasukompressoriin, jossa se otetaan talteen jalostamokaasuna.

Fleksikoksausprosessissa tarvitaan konversiovaihe (karbonyylisulfidin (COS) konvertoimiseksi H2S:ksi) ennen koksausyksiköstä tulevan kaasun käsittelyä.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa menetelmien soveltamista.

| BAT 30. | Raakakoksin kalsinointiprosessissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR). |
| --- | --- |

BAT 30.

Raakakoksin kalsinointiprosessissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR).

Kuvaus

Ks. 1.20.2 kohta.

Soveltaminen

Kalsinointiprosessin erityispiirteet saattavat rajoittaa SNCR-tekniikan soveltamista (erityisesti viipymäajan ja lämpötila-alueen osalta).

| BAT 31. | Raakakoksin kalsinointiprosessissa ilmaan johdettavien SOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Ei-regeneratiivinen pesu |

BAT 31.

Raakakoksin kalsinointiprosessissa ilmaan johdettavien SOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Ei-regeneratiivinen pesu

Märkäpesu tai pesu merivedellä.

Ks. kohta 1.20.3.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kuivilla alueilla ja tapauksissa, joissa käsittelyn sivutuotteita (kuten paljon suolaa sisältävää jätevettä) ei voida käyttää uudelleen tai hävittää asianmukaisesti.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

| ii) | Regeneratiivinen pesu |
| --- | --- |

ii)

Regeneratiivinen pesu

Käytetään erityistä rikkioksideja absorboivaa reagenssia (esim. absorptioliuos), joka yleensä mahdollistaa rikin talteenoton sivutuotteena regenerointisyklissä, jossa reagenssi käytetään uudelleen.

Ks. kohta 1.20.3.

Sovelletaan vain tapauksissa, joissa regeneroidut sivutuotteet voidaan myydä.

Olemassa olevissa yksiköissä olemassa oleva rikin talteenottokapasiteetti sekä käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa soveltamista.

| BAT 32. | Raakakoksin kalsinointiprosessissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Sähkösuodin (ESP) |

BAT 32.

Raakakoksin kalsinointiprosessissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Sähkösuodin (ESP)

Ks. 1.20.1 kohta.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

Koksin kalsinoinnin yhteydessä tapahtuvassa grafiitin ja anodien tuotannossa koksipartikkelien ominaisvastus saattaa rajoittaa soveltamista.

| ii) | Monivaiheiset syklonierottimet |
| --- | --- |

ii)

Monivaiheiset syklonierottimet

Ks. 1.20.1 kohta.

Sovelletaan yleisesti

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 8.

Taulukko 8

Raakakoksin kalsinoinnissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| Pöly | 10–50 (24)
   (25) |

Muuttuja

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

Pöly

10–50 (24)
   (25)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

1.8   Suolanpoistoprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 33. | Suolanpoistoprosessin vedenkulutuksen ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Veden kierrätys ja suolanpoistoprosessin optimointi |

BAT 33.

Suolanpoistoprosessin vedenkulutuksen ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Veden kierrätys ja suolanpoistoprosessin optimointi

Hyvien suolanpoistokäytänteiden kokonaisuus, jolla pyritään lisäämään suolanpoistolaitteen tehokkuutta ja vähentämään pesuveden kulutusta esim. käyttämällä alhaisen leikkausnopeuden sekoittimia ja matalaa vedenpainetta. Tähän sisältyy pesuvaiheen keskeisten muuttujien (esim. kunnollinen sekoittaminen) ja erotusvaiheen keskeisten muuttujien (esim. pH, tiheys, viskositeetti, sähkökenttäpotentiaali pisaroitumista varten) hallinta.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Monivaiheinen suolanpoistolaite |
| --- | --- |

ii)

Monivaiheinen suolanpoistolaite

Monivaiheisten suolanpoistolaitteiden toiminnassa veden lisäys ja veden poistaminen toistetaan vähintään kaksi kertaa, jotta erotus on tehokkaampaa ja myöhemmissä prosesseissa tapahtuu vähemmän korroosiota.

Sovelletaan uusiin yksiköihin.

| iii) | Ylimääräinen erotusvaihe |
| --- | --- |

iii)

Ylimääräinen erotusvaihe

Ylimääräinen tehostettu öljyn ja veden sekä kiintoaineen ja veden erotusvaihe, jolla on tarkoitus vähentää jätevedenkäsittelylaitokseen joutuvan öljyn määrää ja kierrättää se takaisin prosessiin. Tällainen voi olla esim. laskeutussäiliö tai nesteiden optimaalisen rajapintatason hallintalaitteiden käyttö.

Sovelletaan yleisesti.

1.9   Polttoyksiköiden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 34. | Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 34.

Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| I | Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i)   Polttoaineen valinta tai käsittely |
| a) | Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta |

I

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Polttoaineen valinta tai käsittely

a)

Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta

Kaasu sisältää yleensä vähemmän typpeä kuin neste, ja sen palamisesta syntyy vähemmän NOX -päästöjä.

Ks. 1.20.3 kohta.

Tekniikan käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten kaasumaisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| b) | Vähätyppisen jalostamon raskaan polttoöljyn käyttö esim. jalostamon raskaan polttoöljyn valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla |
| --- | --- |

b)

Vähätyppisen jalostamon raskaan polttoöljyn käyttö esim. jalostamon raskaan polttoöljyn valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla

Jalostamon raskaan polttoöljyn valinnassa suositaan vähätyppisiä nestemäisiä polttoaineita niiden lähteiden joukosta, joita yksikössä on mahdollista käyttää.

Vetykäsittelyllä pyritään vähentämään polttoaineen rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia.

Ks. 1.20.3 kohta.

Vähärikkisten nestemäisten polttoaineiden saatavuus, vedyn tuotanto ja rikkivedyn (H2S) käsittelykapasiteetti (esim. amiiniyksiköt ja Claus-tyyppiset yksiköt) rajoittavat soveltamista.

Palamisreaktion muutokset

| a) | Vaiheistettu palaminen:






  — | ilman vaiheistaminen |
| --- | --- | --- |

a)

Vaiheistettu palaminen:

—

ilman vaiheistaminen

| — | polttoaineen vaiheistaminen |
| --- | --- |

—

polttoaineen vaiheistaminen

Ks. 1.20.2 kohta.

Polttoaineen vaiheistaminen sekapolttoa tai nestemäisen polttoaineen polttoa varten saattaa edellyttää tiettyä poltinmallia.

| b) | Palamisen optimointi |
| --- | --- |

b)

Palamisen optimointi

Ks. 1.20.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| c) | Savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

c)

Savukaasujen takaisinkierrätys

Ks. 1.20.2 kohta.

Voidaan soveltaa käyttämällä erityisiä polttimia, joissa savukaasut kierrätetään sisäisesti takaisin.

Sovellettavuus voi rajoittua ulkoisen savukaasujen takaisinkierrätyksen jälkiasennukseen yksiköihin, joissa on koneelliseen vetoon/imuvetoon perustuva toimintamuoto.

| d) | Laimentimen ruiskutus |
| --- | --- |

d)

Laimentimen ruiskutus

Ks. 1.20.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti kaasuturbiineihin, kun sopivia inerttejä laimentimia on saatavilla.

| e) | Typpioksidien syntymistä vähentävien low-NOX-polttimien käyttö |
| --- | --- |

e)

Typpioksidien syntymistä vähentävien low-NOX-polttimien käyttö

Ks. 1.20.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin ottaen huomioon polttoainekohtaiset (esim. raskaan öljyn) rajoitukset.

Olemassa olevissa yksiköissä toimipaikkakohtaisten olosuhteiden, kuten uunien suunnittelun tai ympäröivien laitteiden, aiheuttama monimutkaisuus saattaa rajoittaa soveltamista.

Hyvin erityisissä tapauksissa saatetaan tarvita huomattavia muutoksia.

Sovellettavuus voi olla rajoitettua hidastetussa koksausprosessissa käytettävissä uuneissa mahdollisesti tapahtuvan koksin muodostumisen vuoksi.

Kaasuturbiineissa soveltaminen on rajoitettu polttoaineisiin, joiden vetypitoisuus on alhainen (yleensä alle 10 prosenttia).

| II | Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) |

II

Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. 1.20.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

Olemassa olevissa yksiköissä huomattavan suurta tilaa ja optimaalista reaktantin ruiskutusta koskevat vaatimukset saattavat rajoittaa soveltamista.

| ii) | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) |
| --- | --- |

ii)

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. 1.20.2 kohta.

Sovelletaan yleisesti uusiin yksiköihin.

Olemassa olevissa yksiköissä reaktantin ruiskutuksella saavutettavaa lämpötila-aluetta ja viipymäaikaa koskeva vaatimus saattaa rajoittaa soveltamista.

| iii) | Matalassa lämpötilassa tapahtuva hapetus |
| --- | --- |

iii)

Matalassa lämpötilassa tapahtuva hapetus

Ks. 1.20.2 kohta.

Pesukapasiteetin lisäyksen tarve sekä se, että otsonin muodostumiseen ja siihen liittyvään riskinhallintaan on kiinnitettävä asianmukaista huomiota, saattavat rajoittaa soveltamista.

Jäteveden lisäkäsittelyn tarve ja siihen liittyvät kokonaisympäristövaikutukset (esim. nitraattipäästöt) sekä nestemäisen hapen riittämätön saatavuus (otsonin tuottamiseen) saattavat rajoittaa soveltamista.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa menetelmän soveltamista.

| iv) | SNOX-yhdistelmätekniikka |
| --- | --- |

iv)

SNOX-yhdistelmätekniikka

Ks. 1.20.4 kohta.

Sovelletaan vain suureen savukaasuvirtaan (esim. > 800 000 Nm3/h) ja kun tarvitaan yhdistettyä NOX:n ja SOX:n poistoa.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 9, taulukko 10 ja taulukko 11.

Taulukko 9

Kaasuturbiinista ilmaan johdettavien NOX-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Laitetyyppi | BAT-päästötaso (BAT-AEL) (26)

  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 (happipitoisuus 15 prosenttia) |
| --- | --- | --- |
| NOX ilmaistuna typpidioksidina NO2 | Kaasuturbiini (yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) ja integroituun kaasutuskombitekniikkaan (IGCC) perustuvat turbiinit mukaan luettuna) | 40–120
  (olemassa oleva turbiini) |
| 20–50
  (uusi turbiini) (27) |

Muuttuja

Laitetyyppi

BAT-päästötaso (BAT-AEL) (26)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3 (happipitoisuus 15 prosenttia)

NOX ilmaistuna typpidioksidina NO2

Kaasuturbiini (yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) ja integroituun kaasutuskombitekniikkaan (IGCC) perustuvat turbiinit mukaan luettuna)

40–120

(olemassa oleva turbiini)

20–50

(uusi turbiini) (27)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

Taulukko 10

Kaasua käyttävästä polttoyksiköstä (kaasuturbiinit pois lukien) ilmaan johdettavien NOX-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Palamistyyppi | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Kaasunpoltto | 30–150
  olemassa olevan yksikön osalta (28) |
| 30–100
  uuden yksikön osalta |

Muuttuja

Palamistyyppi

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

NOX ilmaistuna NO2:na

Kaasunpoltto

30–150

olemassa olevan yksikön osalta (28)

30–100

uuden yksikön osalta

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

Taulukko 11

Kahta tai useampaa polttoainetta käyttävästä polttoyksiköstä ilmaan johdettavien NOX-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Palamistyyppi | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Useita polttoaineita käyttävä polttoyksikkö | 30–300
  olemassa olevan yksikön osalta (29)
   (30) |

Muuttuja

Palamistyyppi

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

NOX ilmaistuna NO2:na

Useita polttoaineita käyttävä polttoyksikkö

30–300

olemassa olevan yksikön osalta (29)
   (30)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

| BAT 35. | Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 35.

Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| I | Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i)   Polttoaineen valinta tai käsittely |
| a) | Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta |

I

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Polttoaineen valinta tai käsittely

a)

Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta

Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta vähentää pölypäästöjä.

Ks. 1.20.3 kohta.

Soveltamista voivat rajoittaa maakaasun kaltaisten vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| b) | Vähärikkisen jalostamon raskaan polttoöljyn käyttö esim. jalostamon raskaan polttoöljyn valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla |
| --- | --- |

b)

Vähärikkisen jalostamon raskaan polttoöljyn käyttö esim. jalostamon raskaan polttoöljyn valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla

Jalostamon raskaan polttoöljyn valinnassa suositaan vähärikkisiä nestemäisiä polttoaineita niiden lähteiden joukosta, joita yksikössä on mahdollista käyttää.

Vetykäsittelyllä pyritään vähentämään polttoaineen rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia.

Ks. 1.20.3 kohta.

Vähärikkisten nestemäisten polttoaineiden saatavuus, vedyn tuotanto ja rikkivedyn (H2S) käsittelykapasiteetti (esim. amiiniyksiköt ja Claus-tyyppiset yksiköt) saattavat rajoittaa soveltamista.

Palamisreaktion muutokset

| a) | Palamisen optimointi. |
| --- | --- |

a)

Palamisen optimointi.

Ks. kohta 1.20.2.

Sovelletaan yleisesti kaikkiin palamistyyppeihin.

| b) | Nestemäisen polttoaineen atomisointi |
| --- | --- |

b)

Nestemäisen polttoaineen atomisointi

Polttoaineen pisarakoon pienentäminen korkean paineen avulla.

Viimeaikaiset optimaaliset poltinmallit sisältävät yleensä höyryn atomisoinnin.

Sovelletaan yleisesti nestemäisten polttoaineiden polttoon.

| II | Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Sähkösuodin (ESP) |

II

Sekundaariset tai piipunpäätekniikat, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Sähkösuodin (ESP)

Ks. 1.20.1 kohta.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa soveltamista.

| ii) | Kolmannen vaiheen suodatin takaisinhuuhtelulla |
| --- | --- |

ii)

Kolmannen vaiheen suodatin takaisinhuuhtelulla

Ks. 1.20.1 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| iii) | Märkäpesu |
| --- | --- |

iii)

Märkäpesu

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kuivilla alueilla ja tapauksissa, joissa käsittelyn sivutuotteita (kuten paljon suolaa sisältävää jätevettä) ei voida käyttää uudelleen tai hävittää asianmukaisesti. Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa menetelmän soveltamista.

| iv) | Keskipakopesurit |
| --- | --- |

iv)

Keskipakopesurit

Ks. 1.20.1 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 12.

Taulukko 12

Kahta tai useampaa polttoainetta käyttävästä polttoyksiköstä ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | Palamistyyppi | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| Pöly | Useiden polttoaineiden poltto | 5–50
  olemassa olevan yksikön osalta (31)
   (32) |
| 5–25
  uuden yksikön osalta, jonka teho on < 50 MW |

Muuttuja

Palamistyyppi

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

Pöly

Useiden polttoaineiden poltto

5–50

olemassa olevan yksikön osalta (31)
   (32)

5–25

uuden yksikön osalta, jonka teho on < 50 MW

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

| BAT 36. | Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 36.

Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| I | Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, jotka perustuvat polttoaineen valintaan tai käsittelyyn, kuten:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta |

I

Primaariset tai prosessiin liittyvät menetelmät, jotka perustuvat polttoaineen valintaan tai käsittelyyn, kuten:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta

Ks. 1.20.3 kohta.

Soveltamista voivat rajoittaa maakaasun kaltaisten vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii) | Jalostamokaasun käsittely |
| --- | --- |

ii)

Jalostamokaasun käsittely

Jalostamokaasun H2S-jäämäpitoisuus riippuu käsittelyn prosessimuuttjista, esim. amiinipesun paineesta.

Ks. 1.20.3 kohta.

Esim. koksausyksiköissä syntyvää lämpöarvoltaan alhaista ja karbonyylisulfidia (COS) sisältävää kaasua varten saatetaan tarvita muunninta ennen H2S:n poistamista.

| iii) | Vähärikkisen jalostamon raskaan polttoöljyn käyttö esim. jalostamon raskaan polttoöljyn valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla |
| --- | --- |

iii)

Vähärikkisen jalostamon raskaan polttoöljyn käyttö esim. jalostamon raskaan polttoöljyn valinnan tai sen vetykäsittelyn avulla

Jalostamon raskaan polttoöljyn valinnassa suositaan vähärikkisiä nestemäisiä polttoaineita niiden lähteiden joukosta, joita yksikössä on mahdollista käyttää.

Vetykäsittelyllä pyritään vähentämään polttoaineen rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia.

Ks. 1.20.3 kohta.

Vähärikkisten nestemäisten polttoaineiden saatavuus, vedyn tuotanto ja rikkivedyn (H2S) käsittelykapasiteetti (esim. amiiniyksiköt ja Claus-tyyppiset yksiköt) saattavat rajoittaa soveltamista.

| II | Sekundaariset tai piipunpäätekniikat:







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Ei-regeneratiivinen pesu |

II

Sekundaariset tai piipunpäätekniikat:

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Ei-regeneratiivinen pesu

Märkäpesu tai pesu merivedellä.

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kuivilla alueilla ja tapauksissa, joissa käsittelyn sivutuotteita (kuten paljon suolaa sisältävää jätevettä) ei voida käyttää uudelleen tai hävittää asianmukaisesti.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa menetelmän soveltamista.

| ii) | Regeneratiivinen pesu |
| --- | --- |

ii)

Regeneratiivinen pesu

Käytetään erityistä rikkioksideja absorboivaa reagenssia (esim. absorptioliuos), joka yleensä mahdollistaa rikin talteenoton sivutuotteena regenerointisyklissä, jossa reagenssi käytetään uudelleen.

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovelletaan vain tapauksissa, joissa regeneroidut sivutuotteet voidaan myydä.

Olemassa oleva rikin talteenottokapasiteetti saattaa rajoittaa jälkiasentamista olemassa oleviin yksiköihin.

Olemassa olevissa yksiköissä käytettävissä oleva tila saattaa rajoittaa menetelmän soveltamista.

| iii) | SNOX-yhdistelmätekniikka |
| --- | --- |

iii)

SNOX-yhdistelmätekniikka

Ks. 1.20.4 kohta.

Sovelletaan vain suureen savukaasuvirtaan (esim. > 800 000 Nm3/h) ja kun tarvitaan yhdistettyä NOX:n ja SOX:n poistoa.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 13 ja taulukko 14.

Taulukko 13

Jalostamokaasua käyttävistä polttoyksiköistä (kaasuturbiinit pois lukien) ilmaan johdettavien SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| SO2 | 5–35 (33) |

Muuttuja

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

SO2

5–35 (33)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

Taulukko 14

Kahta tai useampaa polttoainetta käyttävistä polttoyksiköistä (kaasuturbiinit ja kiinteät kaasumoottorit pois lukien) ilmaan johdettavien SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

Tämä BAT-päästötaso koskee olemassa olevista jalostamon sisäisten useaa polttoainetta käyttävien polttoyksikköjen, kaasuturbiinit ja kiinteät kaasumoottorit pois lukien, päästöjen painotettua keskiarvoa.

| Muuttuja | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| SO2 | 35–600 |

Muuttuja

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

SO2

35–600

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

| BAT 37. | Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien hiilimonoksidin (CO) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää palamisprosessin hallintaa. |
| --- | --- |

BAT 37.

Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien hiilimonoksidin (CO) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää palamisprosessin hallintaa.

Kuvaus

Ks. 1.20.5 kohta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 15.

Taulukko 15

Polttoyksiköistä ilmaan johdettavien hiilimonoksidipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (kuukausikeskiarvo)
  mg/Nm3 |
| --- | --- |
| Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na | ≤ 100 |

Muuttuja

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(kuukausikeskiarvo)

mg/Nm3

Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na

≤ 100

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

1.10   Eetteröintiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 38. | Eetteröintiprosessin ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa prosessin poistokaasujen asianmukainen käsittely johtamalla ne jalostamokaasujärjestelmään. |
| --- | --- |

BAT 38.

Eetteröintiprosessin ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa prosessin poistokaasujen asianmukainen käsittely johtamalla ne jalostamokaasujärjestelmään.

| BAT 39. | Biologisen käsittelyvaiheen häiriöiden ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää varastointisäiliötä ja asianmukaista yksikön tuotantosuunnitelman hallintaa jätevesivirran liuenneiden toksisten komponenttien (esim. metanoli, muurahaishappo, eetterit) pitoisuuden valvomiseksi ennen loppukäsittelyä. |
| --- | --- |

BAT 39.

Biologisen käsittelyvaiheen häiriöiden ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää varastointisäiliötä ja asianmukaista yksikön tuotantosuunnitelman hallintaa jätevesivirran liuenneiden toksisten komponenttien (esim. metanoli, muurahaishappo, eetterit) pitoisuuden valvomiseksi ennen loppukäsittelyä.

1.11   Isomerointiprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 40. | Kloorattujen yhdisteiden ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida katalyytin toiminnan ylläpitämiseksi käytettävien kloorattujen orgaanisten yhdisteiden käyttö, mikäli tällaista prosessia käytetään, tai käyttää klooraamattomia katalyyttisia järjestelmiä. |
| --- | --- |

BAT 40.

Kloorattujen yhdisteiden ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida katalyytin toiminnan ylläpitämiseksi käytettävien kloorattujen orgaanisten yhdisteiden käyttö, mikäli tällaista prosessia käytetään, tai käyttää klooraamattomia katalyyttisia järjestelmiä.

1.12   Maakaasujalostamojen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 41. | Maakaasulaitoksesta ilmaan johdettavien rikkidioksidipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää BAT 54 -tekniikkaa. |
| --- | --- |

BAT 41.

Maakaasulaitoksesta ilmaan johdettavien rikkidioksidipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää BAT 54 -tekniikkaa.

| BAT 42. | Maakaasulaitoksesta ilmaan johdettavien typpioksidien (NOX) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää BAT 34 -tekniikkaa. |
| --- | --- |

BAT 42.

Maakaasulaitoksesta ilmaan johdettavien typpioksidien (NOX) päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää BAT 34 -tekniikkaa.

| BAT 43. | Kun raakamaakaasu sisältää elohopeaa, elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on poistaa elohopea ja ottaa elohopeaa sisältävä liete talteen jätteen loppukäsittelyä varten. |
| --- | --- |

BAT 43.

Kun raakamaakaasu sisältää elohopeaa, elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on poistaa elohopea ja ottaa elohopeaa sisältävä liete talteen jätteen loppukäsittelyä varten.

1.13   Tislausprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 44. | Tislausprosessissa syntyvän jätevesivirran ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää nesterengastyhjiöpumppuja tai pintalauhduttimia. |
| --- | --- |

BAT 44.

Tislausprosessissa syntyvän jätevesivirran ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää nesterengastyhjiöpumppuja tai pintalauhduttimia.

Soveltaminen

Soveltaminen saattaa olla mahdotonta joissain jälkiasennustapauksissa. Uusissa yksiköissä saatetaan tarvita tyhjiöpumppuja, joko yhdessä höyryejektorien kanssa tai ilman niitä, suurtyhjiön (10 mmHg) aikaansaamiseksi. Lisäksi käytettävissä olisi oltava varapumppu tyhjiöpumpun rikkoutumisen varalta.

| BAT 45. | Tislausprosessin aiheuttaman veden pilaantumisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on johtaa hapanvesi strippausyksikköön. |
| --- | --- |

BAT 45.

Tislausprosessin aiheuttaman veden pilaantumisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on johtaa hapanvesi strippausyksikköön.

| BAT 46. | Tislausyksiköiden ilmapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa prosessin poistokaasujen, erityisesti lauhtumattomien poistokaasujen, asianmukainen käsittely poistamalla hapankaasu ennen jatkokäyttöä. |
| --- | --- |

BAT 46.

Tislausyksiköiden ilmapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa prosessin poistokaasujen, erityisesti lauhtumattomien poistokaasujen, asianmukainen käsittely poistamalla hapankaasu ennen jatkokäyttöä.

Soveltaminen

Sovelletaan yleisesti raaka- ja tyhjiötislausyksiköihin. Soveltaminen itsenäisiin voiteluaineita ja bitumia tuottaviin jalostamoihin, joiden rikkiyhdistepäästöt ovat alle 1 tonni päivässä, saattaa olla mahdotonta. Tietyissä jalostamojärjestelmissä esim. suurten putkistojen, kompressorien tai amiinikäsittelyn lisäkapasiteetin tarve saattaa rajoittaa soveltamista.

1.14   Tuotekäsittelyprosessin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 47. | Tuotekäsittelyprosessin ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa prosessin poistokaasujen, erityisesti makeutusyksiköistä tulevan haisevan käytetyn ilman, asianmukainen käsittely johtamalla ne hävitettäväksi esim. polttamalla. |
| --- | --- |

BAT 47.

Tuotekäsittelyprosessin ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa prosessin poistokaasujen, erityisesti makeutusyksiköistä tulevan haisevan käytetyn ilman, asianmukainen käsittely johtamalla ne hävitettäväksi esim. polttamalla.

Soveltaminen

Sovelletaan yleisesti tuotekäsittelyprosesseihin, joissa kaasuvirrat voidaan turvallisesti prosessoida hävittämisyksiköihin. Soveltaminen makeutusyksiköihin saattaa olla mahdotonta turvallisuussyistä.

| BAT 48. | Jätteen ja jäteveden syntymisen vähentämiseksi käytettäessä emäksistä liuosta tuotekäsittelyprosessissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on emäksisen liuoksen vaiheittainen käyttö ja käytetyn emäksen kattava hallinta. Emäksinen liuos on käsiteltävä asianmukaisesti ennen kierrätystä, esimerkiksi strippaamalla. |
| --- | --- |

BAT 48.

Jätteen ja jäteveden syntymisen vähentämiseksi käytettäessä emäksistä liuosta tuotekäsittelyprosessissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on emäksisen liuoksen vaiheittainen käyttö ja käytetyn emäksen kattava hallinta. Emäksinen liuos on käsiteltävä asianmukaisesti ennen kierrätystä, esimerkiksi strippaamalla.

1.15   Varastointi- ja käsittelyprosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 49. | Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen varastoinnista ilmaan johdettavien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää uivakattoisia varastosäiliöitä, joissa on hyvin tehokkaat tiivisteet, tai kiinteäkattoisia säiliöitä, jotka on yhdistetty höyryn talteenottojärjestelmään. |
| --- | --- |

BAT 49.

Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen varastoinnista ilmaan johdettavien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää uivakattoisia varastosäiliöitä, joissa on hyvin tehokkaat tiivisteet, tai kiinteäkattoisia säiliöitä, jotka on yhdistetty höyryn talteenottojärjestelmään.

Kuvaus

Hyvin tehokkaat tiivisteet ovat höyrypäästöjen rajoittamiseen tarkoitettuja erityisiä laitteita, esim. parannetut ensiötiivisteet tai useat (toisio- tai tertiaariset) lisätiivisteet (päästetyn määrän mukaan).

Soveltaminen

Hyvin tehokkaiden tiivisteiden käyttö saattaa olla rajoitettua tapauksissa, joissa tertiaarisia tiivisteitä jälkiasennetaan olemassa oleviin säiliöihin.

| BAT 50. | Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen varastoinnista ilmaan johdettavien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Raakaöljysäiliöiden käsin tapahtuva puhdistaminen |

BAT 50.

Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen varastoinnista ilmaan johdettavien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Raakaöljysäiliöiden käsin tapahtuva puhdistaminen

Öljysäiliöiden puhdistuksen suorittavat työntekijät, jotka menevät säiliön sisään ja poistavat lietteen käsin.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Suljetun kierron järjestelmän käyttö |
| --- | --- |

ii)

Suljetun kierron järjestelmän käyttö

Sisäpuolisia tarkastuksia varten säiliöt tyhjennetään ja puhdistetaan ja niissä oleva kaasu poistetaan säännöllisin väliajoin. Puhdistuksen yhteydessä säiliön pohja liuotetaan puhtaaksi. Suljetun kierron järjestelmät, joihin voidaan yhdistää siirrettäviä piipunpäätekniikoita, ehkäisevät tai vähentävät VOC-päästöjä.

Muun muassa pohja-öljyjen tyyppi, säiliön katon rakenne tai säiliön valmistusmateriaalit saattavat rajoittaa soveltamista.

| BAT 51. | Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Huolto-ohjelma, johon sisältyy korroosion tarkkailu, ehkäisy ja torjunta |

BAT 51.

Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Huolto-ohjelma, johon sisältyy korroosion tarkkailu, ehkäisy ja torjunta

Hallintajärjestelmä, johon sisältyy vuotojen tunnistus sekä ylitäytön estävät hallintalaitteet, varastonvalvonta ja riskiperusteiset säännölliset tarkastusmenettelyt säiliöiden eheyden tarkastamiseksi sekä huolto tankkien tiiviyden parantamiseksi. Se sisältää myös vuotojen seurauksia koskevan järjestelmävasteen, jonka avulla voidaan toimia, ennen kuin vuodot pääsevät pohjaveteen. Vahvistetaan erityisesti huoltojaksojen aikana.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Kaksipohjaiset säiliöt |
| --- | --- |

ii)

Kaksipohjaiset säiliöt

Toinen läpäisemätön pohja, joka suojaa ensimmäisestä materiaalista tapahtuvia päästöjä vastaan.

Sovelletaan yleisesti uusiin säiliöihin sekä olemassa oleviin säiliöihin niiden uudistamisen jälkeen (34).

| iii) | Läpäisemättömät geomembraanit |
| --- | --- |

iii)

Läpäisemättömät geomembraanit

Yhtenäinen vuotoeriste koko säiliön pohjan alla.

Sovelletaan yleisesti uusiin säiliöihin sekä olemassa oleviin säiliöihin niiden uudistamisen jälkeen (34).

| iv) | Varastoalueen riittävä patoaminen |
| --- | --- |

iv)

Varastoalueen riittävä patoaminen

Varastoalueen patoamisen avulla on tarkoitus kerätä vaipan kuoren murtumisesta tai ylitäytöstä mahdollisesti aiheutuvat suuret vuodot (sekä ympäristö- että turvallisuussyistä). Padon koko ja siihen liittyvät rakennusmääräykset määritellään yleensä paikallisilla säännöksillä.

Sovelletaan yleisesti.

| BAT 52. | Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen lastaamisesta ja purkamisesta ilmaan johdettavien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää, jotta saavutetaan vähintään 95 prosentin talteenottoaste.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen (35) |
| --- | --- | --- | --- |
| Höyryn talteenotto:






  i) | kondensoimalla |

BAT 52.

Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen lastaamisesta ja purkamisesta ilmaan johdettavien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää, jotta saavutetaan vähintään 95 prosentin talteenottoaste.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen (35)

Höyryn talteenotto:

i)

kondensoimalla

| ii) | absorboimalla |
| --- | --- |

ii)

absorboimalla

| iii) | adsorboimalla |
| --- | --- |

iii)

adsorboimalla

| iv) | membraanierotuksen avulla |
| --- | --- |

iv)

membraanierotuksen avulla

| v) | hybridijärjestelmien avulla |
| --- | --- |

v)

hybridijärjestelmien avulla

Ks. 1.20.6 kohta.

Sovelletaan yleisesti lastaamiseen/purkamiseen, kun vuotuinen läpijuoksu on > 5 000 m3. Ei sovelleta merialusten lastaamiseen/purkamiseen, kun vuotuinen läpijuoksu on < 1 miljoona m3.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 16.

Taulukko 16

Haihtuvien nestemäisten hiilivetyjen lastaamisesta ja purkamisesta ilmaan johdettavien muiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kuin metaanin sekä bentseenin päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | BAT-päästötaso (BAT-AEL)
  (tuntikohtainen keskiarvo) (36) |
| --- | --- |
| NMVOC | 0,15–10 g/Nm3
   (37)
   (38) |
| Bentseeni (38) | < 1 mg/Nm3 |

Muuttuja

BAT-päästötaso (BAT-AEL)

(tuntikohtainen keskiarvo) (36)

NMVOC

0,15–10 g/Nm3
   (37)
   (38)

Bentseeni (38)

< 1 mg/Nm3

1.16   Lämpökrakkauksen ja muiden termisten prosessien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 53. | Lämpökrakkauksen ja muiden termisten prosessien veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa jätevesivirtojen asianmukainen käsittely soveltamalla kohdassa BAT 11 esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

BAT 53.

Lämpökrakkauksen ja muiden termisten prosessien veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa jätevesivirtojen asianmukainen käsittely soveltamalla kohdassa BAT 11 esitettyjä menetelmiä.

1.17   Jätekaasun rikkikäsittelyn parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 54. | Rikkivetyä (H2S) sisältävistä poistokaasuista ilmaan johdettavien rikkipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia jäljempänä mainittuja menetelmiä.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen (39) |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Hapankaasun poisto esim. amiinikäsittelyllä |

BAT 54.

Rikkivetyä (H2S) sisältävistä poistokaasuista ilmaan johdettavien rikkipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia jäljempänä mainittuja menetelmiä.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen (39)

i)

Hapankaasun poisto esim. amiinikäsittelyllä

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| ii) | Rikin talteenottoyksikkö, esim. Claus-prosessi |
| --- | --- |

ii)

Rikin talteenottoyksikkö, esim. Claus-prosessi

Ks. 1.20.3 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| iii) | Jäännöskaasun käsittely-yksikkö |
| --- | --- |

iii)

Jäännöskaasun käsittely-yksikkö

Ks. 1.20.3 kohta.

Olemassa olevien rikin talteenottoyksiköiden osalta talteenottoyksikön koko ja sijoittelu sekä jo käytössä olevan rikin talteenottoprosessin tyyppi saattavat rajoittaa soveltamista.

BAT-tekniikoiden mukaiset ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL-tasot): Ks. taulukko 17.

Taulukko 17

Jätekaasun rikin (H2S) talteenottojärjestelmien BAT-tekniikoiden mukaiset ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL)

| | BAT-tekniikoiden mukainen ympäristötehokkuustaso (BAT-AEPL) (kuukausikeskiarvo) |
| --- | --- |
| Hapankaasun poisto | Poistetaan rikkivedyt (H2S) käsitellystä jalostamokaasusta BAT 36 -tekniikan mukaisen kaasunpolton BAT-päästötason saavuttamiseksi. |
| Rikin talteenoton tehokkuus (40) | Uusi yksikkö: 99,5 — > 99,9 % |
| Olemassa oleva yksikkö: ≥ 98,5 % |

BAT-tekniikoiden mukainen ympäristötehokkuustaso (BAT-AEPL) (kuukausikeskiarvo)

Hapankaasun poisto

Poistetaan rikkivedyt (H2S) käsitellystä jalostamokaasusta BAT 36 -tekniikan mukaisen kaasunpolton BAT-päästötason saavuttamiseksi.

Rikin talteenoton tehokkuus (40)

Uusi yksikkö: 99,5 — > 99,9 %

Olemassa oleva yksikkö: ≥ 98,5 %

Tähän liittyvä tarkkailu on kuvattu kohdassa BAT 4.

1.18   Soihtujen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

| BAT 55. | Soihduista ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää soihdutusta vain turvallisuussyistä tai epätavanomaisissa toiminta-olosuhteissa (esim. käynnistys ja pysäytys). |
| --- | --- |

BAT 55.

Soihduista ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää soihdutusta vain turvallisuussyistä tai epätavanomaisissa toiminta-olosuhteissa (esim. käynnistys ja pysäytys).

| BAT 56. | Soihduista ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä.







  Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| i) | Laitoksen osan asianmukainen suunnittelu |

BAT 56.

Soihduista ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

i)

Laitoksen osan asianmukainen suunnittelu

Ks. 1.20.7 kohta.

Sovelletaan uusiin yksiköihin.

Olemassa oleviin yksiköihin voidaan jälkiasentaa soihdutuskaasun talteenottojärjestelmä.

| ii) | Laitoksen osan hallinta |
| --- | --- |

ii)

Laitoksen osan hallinta

Ks. 1.20.7 kohta.

Sovelletaan yleisesti.

| iii) | Soihdutuslaitteiden asianmukainen suunnittelu |
| --- | --- |

iii)

Soihdutuslaitteiden asianmukainen suunnittelu

Ks. 1.20.7 kohta.

Sovelletaan uusiin yksiköihin.

| iv) | Seuranta ja raportointi |
| --- | --- |

iv)

Seuranta ja raportointi

Ks. kohta 1.20.7.

Sovelletaan yleisesti.

1.19   Integroitua päästöjen hallintaa koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan (BAT) päätelmät

| BAT 57. | Polttoyksiköiden ja leijukatalyyttisten krakkausyksiköiden (FCC-yksiköt) ilmaan johdettavien NOX-ilmapäästöjen yleiseksi vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää integroitua päästöjen hallintamenetelmää vaihtoehtona BAT 24- ja BAT 34 -tekniikoiden soveltamiselle. |
| --- | --- |

BAT 57.

Polttoyksiköiden ja leijukatalyyttisten krakkausyksiköiden (FCC-yksiköt) ilmaan johdettavien NOX-ilmapäästöjen yleiseksi vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää integroitua päästöjen hallintamenetelmää vaihtoehtona BAT 24- ja BAT 34 -tekniikoiden soveltamiselle.

Kuvaus

Menetelmällä hallitaan integroidusti useista tai kaikista jalostamoalueen poltto- ja FCC-yksiköistä syntyviä NOX-ilmapäästöjä ottamalla käyttöön ja soveltamalla parhaiten soveltuvaa BAT-tekniikoiden yhdistelmää kaikissa asianomaisissa eri yksiköissä ja seuraamalla niiden tehokkuutta siten, että tuloksena olevien kokonaispäästöjen määrä on yhtä suuri tai pienempi kuin päästöjen, jotka syntyisivät kohdissa BAT 24 ja BAT 34 mainittujen BAT-päästötasojen yksikkökohtaisella soveltamisella.

Tämä menetelmä soveltuu erityisen hyvin öljynjalostamoihin,

| — | joiden laitosalueen kompleksisuus on tunnustettu, joissa käytetään useita erilaisia polttoaineita ja joiden yksiköt ovat yhteydessä toisiinsa syötön ja energianhuollon osalta |
| --- | --- |

—

joiden laitosalueen kompleksisuus on tunnustettu, joissa käytetään useita erilaisia polttoaineita ja joiden yksiköt ovat yhteydessä toisiinsa syötön ja energianhuollon osalta

| — | joissa prosessia on toistuvasti mukautettava saadun raaka-öljyn laadun mukaan |
| --- | --- |

—

joissa prosessia on toistuvasti mukautettava saadun raaka-öljyn laadun mukaan

| — | joissa on teknisesti välttämätöntä käyttää osa prosessijäämistä sisäisinä polttoaineina, mikä aiheuttaa polttoainesekoituksen tiheitä muutoksia prosessin vaatimusten mukaan. |
| --- | --- |

—

joissa on teknisesti välttämätöntä käyttää osa prosessijäämistä sisäisinä polttoaineina, mikä aiheuttaa polttoainesekoituksen tiheitä muutoksia prosessin vaatimusten mukaan.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 18.

Lisäksi kohdissa BAT 24 ja BAT 34 asetettuja BAT-päästötasoja sovelletaan edelleen jokaiseen integroituun päästöjen hallintajärjestelmään sisällytettävään uuteen polttoyksikköön tai FCC-yksikköön.

Taulukko 18

BAT 57 -tekniikkaa sovellettaessa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

BAT 57 -tekniikan kattamien yksiköiden NOx-päästöjen BAT-päästötaso (BAT-AEL), ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3 kuukausittaisena keskiarvona, on enintään niiden NOx-pitoisuuksien painotettu keskiarvo (ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3 kuukausittaisena keskiarvona), jotka saavutettaisiin soveltamalla käytännössä kussakin kyseisistä yksiköistä menetelmiä, joiden avulla ne saavuttaisivat seuraavat arvot:

| a) | katalyyttiset krakkausyksiköt (regeneraattori): taulukossa 4 esitetty BAT-päästötasojen (BAT-AEL) vaihteluväli (BAT 24); |
| --- | --- |

a)

katalyyttiset krakkausyksiköt (regeneraattori): taulukossa 4 esitetty BAT-päästötasojen (BAT-AEL) vaihteluväli (BAT 24);

| b) | polttoyksiköt, joissa poltetaan jalostamopolttoaineita yksin tai samanaikaisesti muiden polttoaineiden kanssa: taulukoissa 9, 10 ja 11 esitetyt BAT-päästötasojen vaihteluvälit (BAT-AEL) (BAT 34). |
| --- | --- |

b)

polttoyksiköt, joissa poltetaan jalostamopolttoaineita yksin tai samanaikaisesti muiden polttoaineiden kanssa: taulukoissa 9, 10 ja 11 esitetyt BAT-päästötasojen vaihteluvälit (BAT-AEL) (BAT 34).

Tämä BAT-AEL arvo saadaan seuraavalla kaavalla:

Formula

Huomautuksia:

| 1. | Sovellettavat hapen vertailuolosuhteet on määritelty taulukossa 1. |
| --- | --- |

1.

Sovellettavat hapen vertailuolosuhteet on määritelty taulukossa 1.

| 2. | Yksittäisten yksiköiden päästötasot painotetaan kyseisen yksikön savukaasun virtausmäärän perusteella, ilmaistuna kuukausittaisena keskiarvona (Nm3/h), joka on kyseisen yksikön osalta edustava jalostamon tavanomaisen toiminnan aikana (sovellettaessa huomautuksessa 1 tarkoitettuja vertailuolosuhteita). |
| --- | --- |

2.

Yksittäisten yksiköiden päästötasot painotetaan kyseisen yksikön savukaasun virtausmäärän perusteella, ilmaistuna kuukausittaisena keskiarvona (Nm3/h), joka on kyseisen yksikön osalta edustava jalostamon tavanomaisen toiminnan aikana (sovellettaessa huomautuksessa 1 tarkoitettuja vertailuolosuhteita).

| 3. | Jos tehdään huomattavia ja rakenteellisia polttoainemuutoksia, jotka vaikuttavat yksikköön sovellettavaan BAT-päästötasoon (BAT-AEL), tai muita huomattavia ja rakenteellisia muutoksia kyseisten yksikköjen toiminnan luonteeseen, tai jos yksiköt korvataan, niitä laajennetaan tai niihin lisätään poltto- tai FCC-yksikköjä, taulukossa 18 määriteltyä BAT-päästötasoa (BAT-AEL) on mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

3.

Jos tehdään huomattavia ja rakenteellisia polttoainemuutoksia, jotka vaikuttavat yksikköön sovellettavaan BAT-päästötasoon (BAT-AEL), tai muita huomattavia ja rakenteellisia muutoksia kyseisten yksikköjen toiminnan luonteeseen, tai jos yksiköt korvataan, niitä laajennetaan tai niihin lisätään poltto- tai FCC-yksikköjä, taulukossa 18 määriteltyä BAT-päästötasoa (BAT-AEL) on mukautettava vastaavasti.

BAT 57-tekniikan mukainen tarkkailu

Integroidun päästöjen hallintamenetelmän NOx-päästöjen tarkkailun paras käytettävä tekniikka on sama kuin kohdassa BAT 4 täydennettynä seuraavilla seikoilla:

| — | tarkkailusuunnitelma, joka sisältää tarkkailtujen prosessien kuvauksen, luettelon kussakin prosessissa tarkkailluista päästölähteistä ja lähdevirroista (tuotteet, jätekaasut) sekä kuvauksen käytetyistä menetelmistä (laskelmat, mittaukset) sekä taustaoletuksista ja niihin liittyvistä epävarmuuksista |
| --- | --- |

—

tarkkailusuunnitelma, joka sisältää tarkkailtujen prosessien kuvauksen, luettelon kussakin prosessissa tarkkailluista päästölähteistä ja lähdevirroista (tuotteet, jätekaasut) sekä kuvauksen käytetyistä menetelmistä (laskelmat, mittaukset) sekä taustaoletuksista ja niihin liittyvistä epävarmuuksista

| — | kyseisten yksiköiden savukaasun virtausmäärän jatkuva tarkkailu joko suorilla mittauksilla tai vastaavalla menetelmällä |
| --- | --- |

—

kyseisten yksiköiden savukaasun virtausmäärän jatkuva tarkkailu joko suorilla mittauksilla tai vastaavalla menetelmällä

| — | tiedonhallintajärjestelmä, jolla kerätään, käsitellään ja raportoidaan kaikki tarkkailutiedot, joita tarvitaan integroidun päästöjen hallintamenetelmän kattamien lähteiden päästöjen määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

tiedonhallintajärjestelmä, jolla kerätään, käsitellään ja raportoidaan kaikki tarkkailutiedot, joita tarvitaan integroidun päästöjen hallintamenetelmän kattamien lähteiden päästöjen määrittämiseksi.

| BAT 58. | Polttoyksiköiden, leijukatalyyttisten krakkausyksiköiden (FCC-yksiköt) ja jätekaasun rikin talteenottoyksiköiden ilmaan johdettavien SO2-päästöjen yleiseksi vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää integroitua päästöjen hallintamenetelmää vaihtoehtona BAT 26-, BAT 36- ja BAT 54 -tekniikoiden soveltamiselle. |
| --- | --- |

BAT 58.

Polttoyksiköiden, leijukatalyyttisten krakkausyksiköiden (FCC-yksiköt) ja jätekaasun rikin talteenottoyksiköiden ilmaan johdettavien SO2-päästöjen yleiseksi vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää integroitua päästöjen hallintamenetelmää vaihtoehtona BAT 26-, BAT 36- ja BAT 54 -tekniikoiden soveltamiselle.

Kuvaus

Menetelmässä hallitaan integroidusti useista tai kaikista jalostamoalueen polttoyksiköistä, FCC-yksiköistä ja poistokaasun rikin talteenottoyksiköistä tulevia SO2-päästöjä ottamalla käyttöön ja soveltamalla parhaiten soveltuvaa BAT-tekniikoiden yhdistelmää kaikissa asianomaisissa eri yksiköissä ja seuraamalla niiden tehokkuutta siten, että tuloksena olevien kokonaispäästöjen määrä on sama tai pienempi kuin päästöjen, jotka syntyisivät kohdissa BAT 26 ja BAT 36 mainittujen päästötasojen (BAT-AEL) sekä kohdassa BAT 54 mainitun BAT-AEPL-arvon yksikkökohtaisella soveltamisella.

Tämä menetelmä soveltuu erityisen hyvin öljynjalostamoihin,

| — | joiden laitosalueen kompleksisuus on tunnustettu, joissa poltetaan useita erilaisia aineita ja joiden käsittely-yksiköt ovat yhteydessä toisiinsa syötön ja energiansaannin osalta |
| --- | --- |

—

joiden laitosalueen kompleksisuus on tunnustettu, joissa poltetaan useita erilaisia aineita ja joiden käsittely-yksiköt ovat yhteydessä toisiinsa syötön ja energiansaannin osalta

| — | joissa prosessia on mukautettava usein saadun raaka-öljyn laadun mukaan |
| --- | --- |

—

joissa prosessia on mukautettava usein saadun raaka-öljyn laadun mukaan

| — | joissa on teknisesti välttämätöntä käyttää osa prosessin jäämistä sisäisinä polttoaineina, mikä aiheuttaa polttoainesekoituksen tiheitä muutoksia prosessin vaatimusten mukaan. |
| --- | --- |

—

joissa on teknisesti välttämätöntä käyttää osa prosessin jäämistä sisäisinä polttoaineina, mikä aiheuttaa polttoainesekoituksen tiheitä muutoksia prosessin vaatimusten mukaan.

BAT-tekniikan mukainen päästötaso: Ks. taulukko 19.

Lisäksi BAT 26- ja BAT 36 -päätelmissä asetettuja BAT-päästötasoja (BAT-AEL) sekä BAT 54 -päätelmissä mainitun BAT-AEPL-arvoa sovelletaan edelleen jokaiseen integroituun päästöjen hallintajärjestelmään sisällytettävään uuteen polttoyksikköön, FCC-yksikköön tai poistokaasun rikin talteenottoyksikköön.

Taulukko 19

BAT 58 -tekniikkaa sovellettaessa ilmaan johdettavien SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

BAT 58 -tekniikan kattamien yksiköiden SO2-päästöjen BAT-päästötaso (BAT-AEL), ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3 kuukausittaisena keskiarvona, on enintään niiden SO2-pitoisuuksien painotettu keskiarvo (ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3 kuukausittaisena keskiarvona), jotka saavutettaisiin soveltamalla käytännössä kussakin kyseisistä yksiköistä menetelmiä, joiden avulla ne saavuttaisivat seuraavat arvot:

| a) | katalyyttiset krakkausyksiköt (regeneraattori): taulukossa 6 esitetty BAT-päästötasojen (BAT-AEL) vaihteluväli (BAT 26) |
| --- | --- |

a)

katalyyttiset krakkausyksiköt (regeneraattori): taulukossa 6 esitetty BAT-päästötasojen (BAT-AEL) vaihteluväli (BAT 26)

| b) | polttoyksiköt, joissa poltetaan jalostamopolttoaineita yksin tai samanaikaisesti muiden polttoaineiden kanssa: taulukoissa 13 ja 14 esitetyt BAT-päästötasojen vaihteluvälit (BAT 36) |
| --- | --- |

b)

polttoyksiköt, joissa poltetaan jalostamopolttoaineita yksin tai samanaikaisesti muiden polttoaineiden kanssa: taulukoissa 13 ja 14 esitetyt BAT-päästötasojen vaihteluvälit (BAT 36)

| c) | jätekaasun rikin talteenottoyksiköt: taulukossa 17 esitetyt BAT-AEPL-tasojen vaihteluvälit (BAT 54). |
| --- | --- |

c)

jätekaasun rikin talteenottoyksiköt: taulukossa 17 esitetyt BAT-AEPL-tasojen vaihteluvälit (BAT 54).

Tämä BAT-päästötaso (BAT-AEL) saadaan seuraavalla kaavalla:

Formula

Huomautuksia:

| 1. | Sovellettavat hapen vertailuolosuhteet on määritelty taulukossa 1. |
| --- | --- |

1.

Sovellettavat hapen vertailuolosuhteet on määritelty taulukossa 1.

| 2. | Yksittäisten yksiköiden päästötasot painotetaan kyseisen yksikön savukaasun virtausmäärän perusteella, ilmaistuna kuukausittaisena keskiarvona (Nm3/h), joka on kyseisen yksikön osalta edustava jalostamon tavanomaisen toiminnan aikana (sovellettaessa huomautuksessa 1 tarkoitettuja vertailuolosuhteita). |
| --- | --- |

2.

Yksittäisten yksiköiden päästötasot painotetaan kyseisen yksikön savukaasun virtausmäärän perusteella, ilmaistuna kuukausittaisena keskiarvona (Nm3/h), joka on kyseisen yksikön osalta edustava jalostamon tavanomaisen toiminnan aikana (sovellettaessa huomautuksessa 1 tarkoitettuja vertailuolosuhteita).

| 3. | Jos tehdään huomattavia ja rakenteellisia polttoainemuutoksia, jotka vaikuttavat yksikköön sovellettavaan BAT-päästötasoon (BAT-AEL), tai muita huomattavia ja rakenteellisia muutoksia kyseisten yksikköjen toiminnan luonteeseen, tai jos yksiköt korvataan, niitä laajennetaan tai niihin lisätään poltto-, FCC- tai poistokaasun rikin talteenottoyksikköjä, taulukossa 19 määriteltyä BAT-päästötasoa (BAT-AEL) on mukautettava vastaavasti. |
| --- | --- |

3.

Jos tehdään huomattavia ja rakenteellisia polttoainemuutoksia, jotka vaikuttavat yksikköön sovellettavaan BAT-päästötasoon (BAT-AEL), tai muita huomattavia ja rakenteellisia muutoksia kyseisten yksikköjen toiminnan luonteeseen, tai jos yksiköt korvataan, niitä laajennetaan tai niihin lisätään poltto-, FCC- tai poistokaasun rikin talteenottoyksikköjä, taulukossa 19 määriteltyä BAT-päästötasoa (BAT-AEL) on mukautettava vastaavasti.

BAT 58 -tekniikan mukainen tarkkailu

Integroidun päästöjen hallintamenetelmän SO2-päästöjen tarkkailun paras käytettävä tekniikka on sama kuin kohdassa BAT 4 täydennettynä seuraavilla seikoilla:

| — | tarkkailusuunnitelma, joka sisältää tarkkailtujen prosessien kuvauksen, luettelon kussakin prosessissa tarkkailluista päästölähteistä ja lähdevirroista (tuotteet, jätekaasut) sekä kuvauksen käytetyistä menetelmistä (laskelmat, mittaukset) sekä taustaoletuksista ja niihin liittyvistä luottamustasoista |
| --- | --- |

—

tarkkailusuunnitelma, joka sisältää tarkkailtujen prosessien kuvauksen, luettelon kussakin prosessissa tarkkailluista päästölähteistä ja lähdevirroista (tuotteet, jätekaasut) sekä kuvauksen käytetyistä menetelmistä (laskelmat, mittaukset) sekä taustaoletuksista ja niihin liittyvistä luottamustasoista

| — | kyseisten yksiköiden savukaasun virtausmäärän jatkuva tarkkailu joko suorilla mittauksilla tai vastaavalla menetelmällä |
| --- | --- |

—

kyseisten yksiköiden savukaasun virtausmäärän jatkuva tarkkailu joko suorilla mittauksilla tai vastaavalla menetelmällä

| — | tiedonhallintajärjestelmä, jolla kerätään, käsitellään ja raportoidaan kaikki tarkkailutiedot, joita tarvitaan integroidun päästöjen hallintamenetelmän kattamien lähteiden päästöjen määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

tiedonhallintajärjestelmä, jolla kerätään, käsitellään ja raportoidaan kaikki tarkkailutiedot, joita tarvitaan integroidun päästöjen hallintamenetelmän kattamien lähteiden päästöjen määrittämiseksi.

SANASTO

1.20   Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisy- ja vähentämismenetelmien kuvaus

1.20.1   Pöly

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Sähkösuodin (ESP) | Sähkösuotimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa.
  Suodatustehokkuus saattaa olla riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko), katalyytin ominaisuuksista ja käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista.
  FCC-yksiköissä käytetään yleisesti 3-kenttäisiä ja 4-kenttäisiä sähkösuotimia.
  Sähkösuotimia voidaan käyttää kuivassa toimintatilassa tai ruiskuttamalla savukaasuihin ammoniakkia hiukkasten keräämisen parantamiseksi.
  Raakakoksin kalsinoinnissa sähkösuotimen keräystehokkuutta saattaa heikentää se, että koksihiukkaset on vaikea saada sähköisesti varautuneiksi. |
| Monivaiheiset syklonierottimet | Syklonikeräyslaite tai -järjestelmä, joka asennetaan kahden syklonivaiheen jälkeen. Sitä kutsutaan yleisesti kolmannen vaiheen erottimeksi, ja yleinen kokoonpano koostuu yhdestä astiasta, joka sisältää useita tavanomaisia sykloneja tai kehittynyttä pyörreputkitekniikkaa. FCC-yksiköissä suorituskyky riippuu lähinnä katalyyttijäämien hiukkaspitoisuudesta ja kokojakaumasta regeneraattorin sisäisten syklonien jälkeen. |
| Keskipakopesurit | Keskipakopesureissa yhdistetään sykloniperiaate ja intensiivinen kosketus veden kanssa, esim. venturipesuri. |
| Kolmannen vaiheen suodatin takaisinhuuhtelulla | Keraamisia tai sintratusta metallista valmistettuja takaisinhuuhtelusuodattimia, joissa kiintoaine ensin keräytyy kerrokseksi pinnalle ja irrotetaan sen jälkeen käynnistämällä takaisinvirtaus. Tämän jälkeen irronnut kiintoaine poistetaan suodatinjärjestelmästä. |

Menetelmä

Kuvaus

Sähkösuodin (ESP)

Sähkösuotimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa.

Suodatustehokkuus saattaa olla riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko), katalyytin ominaisuuksista ja käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista.

FCC-yksiköissä käytetään yleisesti 3-kenttäisiä ja 4-kenttäisiä sähkösuotimia.

Sähkösuotimia voidaan käyttää kuivassa toimintatilassa tai ruiskuttamalla savukaasuihin ammoniakkia hiukkasten keräämisen parantamiseksi.

Raakakoksin kalsinoinnissa sähkösuotimen keräystehokkuutta saattaa heikentää se, että koksihiukkaset on vaikea saada sähköisesti varautuneiksi.

Monivaiheiset syklonierottimet

Syklonikeräyslaite tai -järjestelmä, joka asennetaan kahden syklonivaiheen jälkeen. Sitä kutsutaan yleisesti kolmannen vaiheen erottimeksi, ja yleinen kokoonpano koostuu yhdestä astiasta, joka sisältää useita tavanomaisia sykloneja tai kehittynyttä pyörreputkitekniikkaa. FCC-yksiköissä suorituskyky riippuu lähinnä katalyyttijäämien hiukkaspitoisuudesta ja kokojakaumasta regeneraattorin sisäisten syklonien jälkeen.

Keskipakopesurit

Keskipakopesureissa yhdistetään sykloniperiaate ja intensiivinen kosketus veden kanssa, esim. venturipesuri.

Kolmannen vaiheen suodatin takaisinhuuhtelulla

Keraamisia tai sintratusta metallista valmistettuja takaisinhuuhtelusuodattimia, joissa kiintoaine ensin keräytyy kerrokseksi pinnalle ja irrotetaan sen jälkeen käynnistämällä takaisinvirtaus. Tämän jälkeen irronnut kiintoaine poistetaan suodatinjärjestelmästä.

1.20.2   Typpioksidit (NOX)

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Palamisreaktion muutokset |
| Vaiheistettu poltto | — | Polttoilman vaiheistaminen liittyy ensimmäisessä vaiheessa epätäydelliseen palamiseen ja sen jälkeiseen yli jääneen ilman tai hapen lisäämiseen uuniin, jotta varmistetaan polttoaineen täydellinen palaminen. |

Menetelmä

Kuvaus

Palamisreaktion muutokset

Vaiheistettu poltto

—

Polttoilman vaiheistaminen liittyy ensimmäisessä vaiheessa epätäydelliseen palamiseen ja sen jälkeiseen yli jääneen ilman tai hapen lisäämiseen uuniin, jotta varmistetaan polttoaineen täydellinen palaminen.

| — | Polttoaineen vaiheistamisessa poltinkanavaan muodostetaan matalaimpulssinen primaariliekki; sekundaariliekki peittää primaariliekin alkuosan ja pienentää sen sydänosan lämpötilaa. |
| --- | --- |

—

Polttoaineen vaiheistamisessa poltinkanavaan muodostetaan matalaimpulssinen primaariliekki; sekundaariliekki peittää primaariliekin alkuosan ja pienentää sen sydänosan lämpötilaa.

Savukaasujen takaisinkierrätys

Takaisinkierrätyksessä uunin savukaasut puhalletaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa.

Palamiskaasujen sisäistä takaisinkierrätystä käyttävillä erikoispolttimilla pienennetään liekkien alkuosan lämpötilaa ja vähennetään liekkien kuumimman osan happipitoisuutta.

Typpioksidien syntymistä vähentävien low-NOX-polttimien käyttö

Tekniikka (mukaan lukien erittäin vähän typpioksideja tuottavat ultra-low-NOX-polttimet) perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen, joka johtaa palamisen viivästymisen lisäksi polttoaineen täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Se voidaan yhdistää uunin palamiskammion rakenteen muutokseen. Typpioksidien syntymistä voimakkaasti vähentäviin ultra-low-NOX-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä savukaasun takaisinkierrätys. Kaasuturbiineissa käytetään esisekoituspolttoon perustuvia low-NOX-polttimia.

Palamisen optimointi

Tämä menetelmä perustuu asianomaisten palamismuuttujien (esim. O2, CO-pitoisuus, polttoaineen ja ilman (tai hapen) suhde, palamattomat komponentit) jatkuvaan tarkkailuun, ja siinä käytetään hallintatekniikkaa parhaiden palamisolosuhteiden saavuttamiseksi.

Laimentimen ruiskutus

Polttolaitteistoon lisättävät inerttiset laimentimet, esim. savukaasu, höyry, vesi tai typpi, alentavat liekin lämpötilaa ja vähentävät siten savukaasujen NOX-pitoisuutta.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin kanssa katalyyttikerroksessa (yleensä vesiliuoksessa) noin 300–450 °C:n optimaalisessa toimintalämpötilassa.

Katalyyttikerroksia voi olla yksi tai kaksi. Käyttämällä enemmän katalyytteja (kahta katalyyttikerrosta) saavutetaan tehokkaampi NOX:n pelkistys.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin tai urean kanssa korkeassa lämpötilassa.

Toimintalämpötila-alueen on oltava 900–1 050 °C optimaalisen reaktion aikaansaamiseksi.

Matalassa lämpötilassa tapahtuva NOX:n hapetus

Matalassa lämpötilassa tapahtuvassa hapetusprosessissa savukaasuvirtaan ruiskutetaan otsonia optimaalisissa alle 150 °C:n lämpötiloissa liukenemattoman NO:n ja NO2:n hapettamiseksi helposti liukenevaksi N2O5:ksi. N2O5 poistetaan märkäpesurissa, jolloin muodostuu laimennettua typpihappoa sisältävää jätevettä, joka voidaan käyttää laitoksen osan prosesseissa tai neutraloida päästettäväksi ja joka saattaa edellyttää typen lisäpoistoa.

1.20.3   Rikkioksidit (SOX)

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Jalostamokaasun käsittely | Jotkin (esim. katalyyttisista reformointi- ja isomerointiprosesseista tulevat) jalostamokaasut saattavat olla rikittömiä, mutta useimmat muut prosessit tuottavat rikkiä sisältäviä kaasuja (esim. lämpökrakkausyksikön, vetykäsittely-yksikön ja katalyyttisen krakkausyksikön poistokaasut). Nämä kaasuvirrat edellyttävät asianmukaista käsittelyä kaasun sisältämän rikin poistamiseksi (esim. hapankaasun poisto — ks. jäljempänä — H2S:n poistamiseksi), ennen kuin ne päästetään jalostamokaasujärjestelmään. |
| Jalostamon raskaan polttoöljyn rikinpoisto vetykäsittelyn avulla | Vähärikkisen raskaan öljyn valinnan lisäksi polttoöljyn rikki poistetaan vetykäsittelyprosessilla (ks. jäljempänä), jossa tapahtuu vedytysreaktioita ja joka johtaa rikkipitoisuuden pienenemiseen. |
| Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta | Nestemäisen jalostamopolttoaineen (yleensä mm. rikkiä, typpeä ja metalleja sisältävä raskas polttoöljy) käytön vähentäminen korvaamalla se itse laitoksessa tuotetulla nestekaasulla tai jalostamokaasulla tai ulkopuolelta toimitettavalla kaasumaisella polttoaineella (esim. maakaasu), jossa on vähän rikkiä ja muita ei-toivottuja aineita. Yksittäisten polttoyksiköiden tasolla tarvitaan polttoaineiden monipolton yhteydessä tietty vähimmäismäärä nestemäisen polttoaineen polttoa liekin vakauden varmistamiseksi. |
| Rikkioksideja vähentävien katalyyttisten lisäaineiden käyttö | Käytetään ainetta (esim. metallioksidikatalyyttia), joka siirtää koksiin sisältyvän rikin regeneraattorista takaisin reaktoriin. Tämä toimii tehokkaammin täydellisen palamisen tilassa kuin syvän osittaisen palamisen tilassa.
  Huom. Rikkioksideja vähentävillä katalyyttisilla lisäaineilla saattaa olla haitallinen vaikutus pölypäästöihin, koska ne lisäävät kulumisesta johtuvaa katalyytin irtoamista, sekä typpioksidipäästöihin, koska ne osallistuvat hiilimonoksidin promootioon sekä SO2:n hapettumiseen SO3:ksi. |
| Vetykäsittely | Vedytysreaktioihin perustuvalla vetykäsittelyllä pyritään lähinnä tuottamaan vähärikkisiä polttoaineita (esim. bensiiniä ja dieseliä, jonka rikkipitoisuus on 10 ppm) ja optimoimaan prosessiasetukset (raskaan pohjaöljyjäämän konversio ja keskitisleen tuotanto). Sillä vähennetään syötön rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia. Koska käsittelyssä käytetään vetyä, tarvitaan riittävä vedyntuotantokapasiteetti. Koska menetelmällä muunnetaan syötön rikki prosessikaasussa olevaksi rikkivedyksi (H2S), myös käsittelykapasiteetti (esim. amiiniyksiköt ja Claus-tyyppiset yksiköt) saattaa muodostaa pullonkaulan. |
| Hapankaasun poisto esim. amiinikäsittelyllä | Hapankaasun (lähinnä rikkivedyn) erottaminen polttoainekaasuista liuottamalla se kemialliseen liuottimeen (absorptio). Liuottimina käytetään yleisesti amiineja. Tämä on yleensä ensimmäinen käsittelyvaihe, joka tarvitaan, ennen kuin alkuainemuodossa oleva rikki voidaan ottaa talteen rikin talteenottoyksikössä. |
| Rikin talteenottoyksikkö | Erityinen yksikkö, jossa amiinikäsittely-yksiköistä ja hapanveden strippausyksiköistä tulevista paljon rikkivetyä (H2S) sisältävistä kaasuvirroista poistetaan rikki yleensä Claus-prosessilla.
  Rikin talteenottoyksikön jälkeen kaasu johdetaan yleensä jäännöskaasun käsittely-yksikköön, jossa jäljelle jäänyt H2S poistetaan. |
| Jäännöskaasun käsittely-yksikkö | Rikin talteenottoyksikön lisäksi käytettävä erilaisten menetelmien ryhmä, jolla tehostetaan rikkiyhdisteiden poistamista. Menetelmät voidaan jakaa neljään luokkaan niissä sovellettavien periaatteiden mukaan:






  — | rikin suora hapetus |

Menetelmä

Kuvaus

Jalostamokaasun käsittely

Jotkin (esim. katalyyttisista reformointi- ja isomerointiprosesseista tulevat) jalostamokaasut saattavat olla rikittömiä, mutta useimmat muut prosessit tuottavat rikkiä sisältäviä kaasuja (esim. lämpökrakkausyksikön, vetykäsittely-yksikön ja katalyyttisen krakkausyksikön poistokaasut). Nämä kaasuvirrat edellyttävät asianmukaista käsittelyä kaasun sisältämän rikin poistamiseksi (esim. hapankaasun poisto — ks. jäljempänä — H2S:n poistamiseksi), ennen kuin ne päästetään jalostamokaasujärjestelmään.

Jalostamon raskaan polttoöljyn rikinpoisto vetykäsittelyn avulla

Vähärikkisen raskaan öljyn valinnan lisäksi polttoöljyn rikki poistetaan vetykäsittelyprosessilla (ks. jäljempänä), jossa tapahtuu vedytysreaktioita ja joka johtaa rikkipitoisuuden pienenemiseen.

Kaasun käyttö nestemäisen polttoaineen sijasta

Nestemäisen jalostamopolttoaineen (yleensä mm. rikkiä, typpeä ja metalleja sisältävä raskas polttoöljy) käytön vähentäminen korvaamalla se itse laitoksessa tuotetulla nestekaasulla tai jalostamokaasulla tai ulkopuolelta toimitettavalla kaasumaisella polttoaineella (esim. maakaasu), jossa on vähän rikkiä ja muita ei-toivottuja aineita. Yksittäisten polttoyksiköiden tasolla tarvitaan polttoaineiden monipolton yhteydessä tietty vähimmäismäärä nestemäisen polttoaineen polttoa liekin vakauden varmistamiseksi.

Rikkioksideja vähentävien katalyyttisten lisäaineiden käyttö

Käytetään ainetta (esim. metallioksidikatalyyttia), joka siirtää koksiin sisältyvän rikin regeneraattorista takaisin reaktoriin. Tämä toimii tehokkaammin täydellisen palamisen tilassa kuin syvän osittaisen palamisen tilassa.

Huom. Rikkioksideja vähentävillä katalyyttisilla lisäaineilla saattaa olla haitallinen vaikutus pölypäästöihin, koska ne lisäävät kulumisesta johtuvaa katalyytin irtoamista, sekä typpioksidipäästöihin, koska ne osallistuvat hiilimonoksidin promootioon sekä SO2:n hapettumiseen SO3:ksi.

Vetykäsittely

Vedytysreaktioihin perustuvalla vetykäsittelyllä pyritään lähinnä tuottamaan vähärikkisiä polttoaineita (esim. bensiiniä ja dieseliä, jonka rikkipitoisuus on 10 ppm) ja optimoimaan prosessiasetukset (raskaan pohjaöljyjäämän konversio ja keskitisleen tuotanto). Sillä vähennetään syötön rikki-, typpi- ja metallipitoisuuksia. Koska käsittelyssä käytetään vetyä, tarvitaan riittävä vedyntuotantokapasiteetti. Koska menetelmällä muunnetaan syötön rikki prosessikaasussa olevaksi rikkivedyksi (H2S), myös käsittelykapasiteetti (esim. amiiniyksiköt ja Claus-tyyppiset yksiköt) saattaa muodostaa pullonkaulan.

Hapankaasun poisto esim. amiinikäsittelyllä

Hapankaasun (lähinnä rikkivedyn) erottaminen polttoainekaasuista liuottamalla se kemialliseen liuottimeen (absorptio). Liuottimina käytetään yleisesti amiineja. Tämä on yleensä ensimmäinen käsittelyvaihe, joka tarvitaan, ennen kuin alkuainemuodossa oleva rikki voidaan ottaa talteen rikin talteenottoyksikössä.

Rikin talteenottoyksikkö

Erityinen yksikkö, jossa amiinikäsittely-yksiköistä ja hapanveden strippausyksiköistä tulevista paljon rikkivetyä (H2S) sisältävistä kaasuvirroista poistetaan rikki yleensä Claus-prosessilla.

Rikin talteenottoyksikön jälkeen kaasu johdetaan yleensä jäännöskaasun käsittely-yksikköön, jossa jäljelle jäänyt H2S poistetaan.

Jäännöskaasun käsittely-yksikkö

Rikin talteenottoyksikön lisäksi käytettävä erilaisten menetelmien ryhmä, jolla tehostetaan rikkiyhdisteiden poistamista. Menetelmät voidaan jakaa neljään luokkaan niissä sovellettavien periaatteiden mukaan:

—

rikin suora hapetus

| — | Claus-reaktion jatkaminen (lämpötila alle kastepisteen) |
| --- | --- |

—

Claus-reaktion jatkaminen (lämpötila alle kastepisteen)

| — | hapetus SO2:ksi ja rikin talteenotto SO2:sta |
| --- | --- |

—

hapetus SO2:ksi ja rikin talteenotto SO2:sta

| — | pelkistys H2S:ksi ja rikin talteenotto H2S:stä (eli amiiniprosessi). |
| --- | --- |

—

pelkistys H2S:ksi ja rikin talteenotto H2S:stä (eli amiiniprosessi).

Märkäpesu

Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai emäksiseen liuokseen). Samanaikaisesti voidaan poistaa kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Tuloksena olevaa nestettä on käsiteltävä jätevedenkäsittelyprosessissa, ja liukenemattomat aineet on kerättävä laskeuttamalla tai suodattamalla.

Märkäpesu voi pesuliuoksen tyypin mukaan olla

| — | ei-regeneratiivinen menetelmä (natrium- tai magnesiumpohjainen liuos) |
| --- | --- |

—

ei-regeneratiivinen menetelmä (natrium- tai magnesiumpohjainen liuos)

| — | regeneratiivinen menetelmä (amiini- tai natriumkarbonaattiliuos). |
| --- | --- |

—

regeneratiivinen menetelmä (amiini- tai natriumkarbonaattiliuos).

Kosketusmenetelmän mukaan eri tekniikat saattavat edellyttää esimerkiksi

| — | venturipesuria, joka hyödyntää tulokaasun energiaa ruiskuttamalla siihen nestettä |
| --- | --- |

—

venturipesuria, joka hyödyntää tulokaasun energiaa ruiskuttamalla siihen nestettä

| — | täytekappalekolonneja, välipohjakolonneja tai suihkukammioita. |
| --- | --- |

—

täytekappalekolonneja, välipohjakolonneja tai suihkukammioita.

Vaikka pesurien tarkoituksena on lähinnä SOX:n poistaminen, sopivan suunnittelun avulla niillä voidaan poistaa tehokkaasti myös pölyä.

Tyypillinen ohjeellinen SOX:n poistoaste on 85–98 prosenttia.

Ei-regeneratiivinen pesu

Natrium- tai magnesiumpohjaista liuosta käytetään emäksisenä reagenssina, jolla SOX absorboidaan yleensä sulfaatteina. Menetelmät perustuvat esimerkiksi

| — | märkään kalkkikiveen |
| --- | --- |

—

märkään kalkkikiveen

| — | ammoniakin vesiliuokseen |
| --- | --- |

—

ammoniakin vesiliuokseen

| — | meriveteen (ks. infra). |
| --- | --- |

—

meriveteen (ks. infra).

Pesu merivedellä

Erityinen ei-regeneratiivisen pesun muoto, jossa meriveden emäksisyyttä käytetään liuottimena. Edellyttää yleensä pölyn poistamista ennen pesua.

Regeneratiivinen pesu

Käytetään erityistä rikkioksideja absorboivaa reagenssia (esim. absorptioliuos), joka yleensä mahdollistaa rikin talteenoton sivutuotteena regenerointisyklissä, jossa reagenssi käytetään uudelleen.

1.20.4   Yhdistelmätekniikat (SOx, NOx ja pöly)

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Märkäpesu | Ks. 1.20.3 kohta. |
| SNOX-yhdistelmätekniikka | Yhdistelmätekniikka SOX:n, NOX:n ja pölyn poistamiseksi, jossa ensimmäisen pölynpoistovaiheen (sähkösuodin) jälkeen suoritetaan erityisiä katalyyttisia prosesseja. Rikkiyhdisteet otetaan talteen kauppalaatuisena väkevöitynä rikkihappona, kun taas NOX pelkistyy N2:ksi.
  SOX:n kokonaispoistoasteen vaihteluväli on 94–96,6 prosenttia.
  NOX:n kokonaispoistoasteen vaihteluväli on 87–90 prosenttia. |

Menetelmä

Kuvaus

Märkäpesu

Ks. 1.20.3 kohta.

SNOX-yhdistelmätekniikka

Yhdistelmätekniikka SOX:n, NOX:n ja pölyn poistamiseksi, jossa ensimmäisen pölynpoistovaiheen (sähkösuodin) jälkeen suoritetaan erityisiä katalyyttisia prosesseja. Rikkiyhdisteet otetaan talteen kauppalaatuisena väkevöitynä rikkihappona, kun taas NOX pelkistyy N2:ksi.

SOX:n kokonaispoistoasteen vaihteluväli on 94–96,6 prosenttia.

NOX:n kokonaispoistoasteen vaihteluväli on 87–90 prosenttia.

1.20.5   Hiilimonoksidi (CO)

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Palamisprosessin hallinta | CO-päästöjen kasvua, joka johtuu palamisprosessiin tehtävistä muutoksista (primaariset menetelmät) NOX-päästöjen vähentämiseksi, voidaan rajoittaa valvomalla huolellisesti toimintaparametreja. |
| Katalyytit, jotka sisältävät hiilimonoksidin (CO) hapettumisen promoottoreita | Sellaisen aineen käyttö, joka valikoivasti edistää vain hiilimonoksidin hapettumista hiilidioksidiksi (palaminen). |
| Hiilimonoksidikattila | Erityinen polton jälkeinen laite, jossa savukaasussa oleva hiilimonoksidi kulutetaan katalyyttisen regeneraattorin jälkeen energian talteenottamiseksi.
  Sitä käytetään tavallisesti vain osittaista palamista käyttävissä FCC-yksiköissä. |

Menetelmä

Kuvaus

Palamisprosessin hallinta

CO-päästöjen kasvua, joka johtuu palamisprosessiin tehtävistä muutoksista (primaariset menetelmät) NOX-päästöjen vähentämiseksi, voidaan rajoittaa valvomalla huolellisesti toimintaparametreja.

Katalyytit, jotka sisältävät hiilimonoksidin (CO) hapettumisen promoottoreita

Sellaisen aineen käyttö, joka valikoivasti edistää vain hiilimonoksidin hapettumista hiilidioksidiksi (palaminen).

Hiilimonoksidikattila

Erityinen polton jälkeinen laite, jossa savukaasussa oleva hiilimonoksidi kulutetaan katalyyttisen regeneraattorin jälkeen energian talteenottamiseksi.

Sitä käytetään tavallisesti vain osittaista palamista käyttävissä FCC-yksiköissä.

1.20.6   Haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC)

| Höyryn talteenotto | Useimpien haihtuvien tuotteiden, etenkin raakaöljyn ja kevyempien tuotteiden, lastaamisesta ja purkamisesta syntyvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä voidaan torjua erilaisilla menetelmillä:
  —   Absorptio: Höyrymolekyylit liukenevat sopivaan absorptionesteeseen (esim. glykolit tai öljyn jakeet kuten kerosiini tai reformaatti). Kyllästynyt pesuliuos desorboidaan kuumentamalla se uudelleen seuraavassa vaiheessa. Desorboidut kaasut on joko kondensoitava, käsiteltävä edelleen ja poltettava tai absorboitava uudelleen asianmukaisessa (eli esimerkiksi talteenotettavan tuotteen) virrassa.
  —   Adsorptio: Höyrymolekyylit tarttuvat adsorboivan kiintoaineen, esim. aktiivihiilen tai zeoliitin, pinnassa oleviin aktiivikohtiin. Adsorbentti regeneroidaan määräajoin. Tuloksena syntyvä desorboitu aine absorboidaan tämän jälkeen talteenotettavan tuotteen kiertävässä virrassa adsorption jälkeisessä pesukolonnissa. Pesukolonnista jäävä kaasujäämä lähetetään jatkokäsittelyyn.
  —   Kaasun membraanierotus: Höyrymolekyylit pakotetaan selektiivisten kalvojen läpi höyry/ilma-seoksen jakamiseksi hiilivetyrikkaaseen faasiin (permeaatti), joka sitten kondensoidaan tai absorboidaan, ja hiilivetyköyhään faasiin (retentaatti).
  —   Kaksivaiheinen jäähdytys/kondensointi: Jäähdytettäessä höyry/kaasu-seosta höyrymolekyylit kondensoituvat, ja ne erotetaan nesteenä. Koska kosteus aiheuttaa lämmönvaihtajan jäätymistä, tarvitaan kaksivaiheinen kondensointiprosessi, jossa on vaihtoehtoinen käyttömahdollisuus.
  —   Hybridijärjestelmät: Käytettävissä olevien menetelmien yhdistelmät.







  Huom. | Absorptio- ja adsorptioprosesseilla ei voida vähentää merkittävästi metaanipäästöjä. |
| --- | --- | --- |

Höyryn talteenotto

Useimpien haihtuvien tuotteiden, etenkin raakaöljyn ja kevyempien tuotteiden, lastaamisesta ja purkamisesta syntyvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä voidaan torjua erilaisilla menetelmillä:

—   Absorptio: Höyrymolekyylit liukenevat sopivaan absorptionesteeseen (esim. glykolit tai öljyn jakeet kuten kerosiini tai reformaatti). Kyllästynyt pesuliuos desorboidaan kuumentamalla se uudelleen seuraavassa vaiheessa. Desorboidut kaasut on joko kondensoitava, käsiteltävä edelleen ja poltettava tai absorboitava uudelleen asianmukaisessa (eli esimerkiksi talteenotettavan tuotteen) virrassa.

—   Adsorptio: Höyrymolekyylit tarttuvat adsorboivan kiintoaineen, esim. aktiivihiilen tai zeoliitin, pinnassa oleviin aktiivikohtiin. Adsorbentti regeneroidaan määräajoin. Tuloksena syntyvä desorboitu aine absorboidaan tämän jälkeen talteenotettavan tuotteen kiertävässä virrassa adsorption jälkeisessä pesukolonnissa. Pesukolonnista jäävä kaasujäämä lähetetään jatkokäsittelyyn.

—   Kaasun membraanierotus: Höyrymolekyylit pakotetaan selektiivisten kalvojen läpi höyry/ilma-seoksen jakamiseksi hiilivetyrikkaaseen faasiin (permeaatti), joka sitten kondensoidaan tai absorboidaan, ja hiilivetyköyhään faasiin (retentaatti).

—   Kaksivaiheinen jäähdytys/kondensointi: Jäähdytettäessä höyry/kaasu-seosta höyrymolekyylit kondensoituvat, ja ne erotetaan nesteenä. Koska kosteus aiheuttaa lämmönvaihtajan jäätymistä, tarvitaan kaksivaiheinen kondensointiprosessi, jossa on vaihtoehtoinen käyttömahdollisuus.

—   Hybridijärjestelmät: Käytettävissä olevien menetelmien yhdistelmät.

Huom.

Absorptio- ja adsorptioprosesseilla ei voida vähentää merkittävästi metaanipäästöjä.

Höyryn hävittäminen

VOC-yhdisteet voidaan hävittää esim. termisellä hapetuksella (poltto) tai katalyyttisella hapetuksella, kun talteenotto ei ole helposti toteutettavissa. Räjähdyksen estämiseksi tarvitaan turvallisuusmääräyksiä (esim. liekinestimiä).

Terminen hapetus tapahtuu tavallisesti yksikammioisissa, tulenkestävästi vuoratuissa hapettimissa, jotka on varustettu kaasupolttimella ja piipulla. Jos läsnä on bensiiniä, lämmönvaihtimen tehoa rajoitetaan ja esilämmityslämpötila pidetään alle 180 °C:ssa syttymisriskin pienentämiseksi. Käyttölämpötilat vaihtelevat 760 °C:n ja 870 °C:n välillä, ja viipymäaika on tavallisesti 1 sekunti. Jos tähän tarkoitukseen ei ole käytettävissä erityistä polttolaitosta, olemassa olevaa uunia voidaan käyttää tarvittavan lämpötilan ja viipymäajan saamiseksi.

Katalyyttinen hapetus edellyttää katalyyttia, joka kiihdyttää hapettumista adsorboimalla hapen ja sen pinnalla olevat VOC-yhdisteet. Katalyytti mahdollistaa hapetusreaktion tapahtumisen termisen hapetuksen vaatimaa lämpötilaa alemmassa lämpötilassa, tavallisesti 320–540 celsiusasteessa. Ensimmäisessä esilämmitysvaiheessa (joka tapahtuu sähkön tai kaasun avulla) lämpötila nostetaan riittävän korkeaksi VOC-yhdisteiden katalyyttisen hapettumisen käynnistymiseksi. Hapettuminen tapahtuu, kun ilma kulkee kiinteän katalyyttikerroksen läpi.

Vuotojen tunnistus- ja korjausohjelman (LDAR)

Vuotojen tunnistus- ja korjausohjelma (LDAR) on järjestelmällinen toimintatapa VOC-yhdisteiden hajapäästöjen vähentämiseksi tunnistamalla ja sitten korjaamalla tai vaihtamalla vuotavat komponentit. Tällä hetkellä vuotojen tunnistamiseen on käytettävissä haistelumenetelmä (joka on kuvailtu standardissa EN 15446) ja optisia kaasun kuvantamismenetelmiä.

Haistelumenetelmä: Ensimmäinen vaihe on tunnistus, jossa käytetään käsikäyttöistä VOC-analysaattoria, joka mittaa laitteen läheisyydessä olevan pitoisuuden (esim. liekki-ionisaation tai valoionisaation avulla). Toisessa vaiheessa komponentti säkitetään, jotta voidaan suorittaa suora mittaus päästön lähteellä. Joskus tämä toinen vaihe korvataan matemaattisilla korrelaatiokäyrillä, jotka perustuvat samanlaisista komponenteista aiemmin tehdyistä lukuisista mittauksista saatuihin tilastollisiin tuloksiin.

Optiset kaasun kuvantamistekniikat: Optisessa kuvantamisessa käytetään pieniä ja kevyitä käsikäyttöisiä kameroita, jotka mahdollistavat kaasuvuotojen tosiaikaisen visualisoinnin, jolloin vuodot näkyvät ”savuna” videotallentimessa yhdessä kyseisen komponentin tavallisen kuvan kanssa. Näin merkittävät VOC-vuodot voidaan paikantaa helposti ja nopeasti. Aktiiviset järjestelmät tuottavat kuvan takaisin sironneen infrapuna-alueen laservalon avulla, joka heijastetaan komponenttiin ja sen ympäristöön. Passiiviset järjestelmät perustuvat laitteiston ja sen ympäristön luonnolliseen infrapunasäteilyyn.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjen tarkkailu

Laitosalueen päästöjen täysimittainen kartoitus ja määrällinen mittaaminen voidaan toteuttaa täydentävien menetelmien, kuten SOF-menetelmän (solar occultation flux) ja DIAL-menetelmän (differential absorption light detection and ranging) asianmukaisella yhdistelmällä. Näitä tuloksia voidaan käyttää kehityssuuntausten arvioimiseen, ristiintarkastukseen ja käynnissä olevan LDAR-ohjelman päivittämiseen/validointiin.

SOF-menetelmä (solar occultation flux): Menetelmä perustuu tiettyä maantieteellistä reittiä, kohtisuoraan tuulen suuntaan nähden ja VOC-höyryjen läpi kulkevan laajakaistaisen infrapunavalon tai ultraviolettivalon/näkyvän auringonvalon spektrin tallentamiseen ja spektrometriseen Fourier-muunnosanalyysiin.

Differentiaaliseen absorptioon perustuva LIDAR-tutka (DIAL): DIAL on laserpohjainen tekniikka, jossa käytetään differentiaaliseen absorptioon perustuvaa LIDAR-tutkaa (light detection and ranging), joka on radioaaltoihin perustuvan ääntä käyttävän RADAR-tutkan optinen vastine. Se perustuu lasersädepulssien takaisinsirontaan ilmakehässä olevista aerosoleista ja teleskoopilla kerättävän palaavan valon spektriominaisuuksien analysointiin.

Erittäin tiiviit laitteet

Erittäin tiiviitä laitteita ovat muun muassa

| — | venttiilit, joissa on kaksinkertaiset pakkatiivisteet |
| --- | --- |

—

venttiilit, joissa on kaksinkertaiset pakkatiivisteet

| — | magneettikäyttöiset pumput/kompressorit/sekoittimet |
| --- | --- |

—

magneettikäyttöiset pumput/kompressorit/sekoittimet

| — | pumput/kompressorit/sekoittimet, joissa on mekaaniset tiivisteet pakkatiivisteiden sijasta |
| --- | --- |

—

pumput/kompressorit/sekoittimet, joissa on mekaaniset tiivisteet pakkatiivisteiden sijasta

| — | erittäin tiiviit tiivisterenkaat (kuten punostiivisteet, kaksoismuhviliitokset) kriittisiin sovelluksiin. |
| --- | --- |

—

erittäin tiiviit tiivisterenkaat (kuten punostiivisteet, kaksoismuhviliitokset) kriittisiin sovelluksiin.

1.20.7   Muut menetelmät

| Menetelmät soihdutuksen päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi | Laitoksen osan asianmukainen suunnittelu: Tähän sisältyy soihdutuskaasujen talteenottojärjestelmän riittävä kapasiteetti, erittäin tiiviiden paineventtiilien käyttö sekä muut toimenpiteet, joiden avulla soihdutusta käytetään vain turvallisuusjärjestelmänä muun kuin tavanomaisen toiminnan (käynnistys, pysäytys, hätätilanteet) aikana.

  Laitoksen osan hallinta: Tähän sisältyvät organisatoriset ja valvontatoimenpiteet soihdutuksen vähentämiseksi muun muassa tasapainottamalla jalostamokaasujärjestelmä ja käyttämällä edistynyttä prosessinhallintaa.

  Soihdutuslaitteiston suunnittelu: Tähän sisältyy korkeus, paine, höyry-, ilma- tai kaasuavusteisuus, soihdunkärkien tyyppi jne. Tavoitteena on mahdollistaa savuton ja luotettava toiminta ja varmistaa ylimääräisten kaasujen tehokas palaminen epätavanomaisissa toimintaolosuhteissa tapahtuvan soihdutuksen yhteydessä.

  Seuranta ja raportointi: Soihdutukseen johdettavan kaasun ja siihen liittyvien palamismuuttujien (esim. kaasuvirran seos ja lämpösisältö, avustussuhde, nopeus, poistettavan kaasun virtausnopeus, epäpuhtauspäästöt) jatkuva tarkkailu (kaasuvirtauksen mittaukset ja arviot muista muuttujista). Soihdutustapahtumien raportoinnin avulla soihdutussuhdetta voidaan käyttää ympäristöhallintajärjestelmään sisältyvänä vaatimuksena tulevien soihdutustapahtumien ehkäisemiseksi.
  Lisäksi voidaan suorittaa soihdun visuaalista etätarkkailua väri-tv-monitorien avulla soihdutuksen aikana. |
| --- | --- |
| Katalyytin promoottorin valinta dioksiinien muodostumisen välttämiseksi | Reformointikatalyytin regeneroinnin yhteydessä tarvitaan yleensä orgaanista kloridia reformointikatalyytin tehokasta toimintaa varten (oikean kloriditasapainon palauttamiseksi katalyytissa ja metallien oikean dispersion varmistamiseksi). Asianmukaisen klooratun yhdisteen valinta vaikuttaa dioksiini- ja furaanipäästöjen syntymismahdollisuuksiin. |
| Liuottimen talteenotto perusöljyn tuotantoprosesseissa | Liuottimien talteenottoyksikkö koostuu tislausvaiheesta, jossa liuottimet otetaan talteen öljyvirrasta, ja jakotislauslaitteessa tapahtuvasta strippausvaiheesta (höyryn tai inertin kaasun avulla).
  Käytettävät liuottimet voivat olla 1,2-dikloorietaanin (DCE) ja dikloorimetaanin (DCM) seoksia (DiMe).
  Vahankäsittely-yksiköissä liuottimen (esim. DCE) talteenotto tapahtuu käyttäen kahta järjestelmää: toista käytetään vahaan, josta on poistettu öljy, ja toista pehmeään vahaan. Molemmat koostuvat lämpöintegroiduista erotussäiliöistä ja tyhjiöstripperistä. Öljyvirta, joista on poistettu vaha, sekä vahatuotevirta stripataan liuotinjäämien poistamiseksi. |

Menetelmät soihdutuksen päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi

Laitoksen osan asianmukainen suunnittelu: Tähän sisältyy soihdutuskaasujen talteenottojärjestelmän riittävä kapasiteetti, erittäin tiiviiden paineventtiilien käyttö sekä muut toimenpiteet, joiden avulla soihdutusta käytetään vain turvallisuusjärjestelmänä muun kuin tavanomaisen toiminnan (käynnistys, pysäytys, hätätilanteet) aikana.

Laitoksen osan hallinta: Tähän sisältyvät organisatoriset ja valvontatoimenpiteet soihdutuksen vähentämiseksi muun muassa tasapainottamalla jalostamokaasujärjestelmä ja käyttämällä edistynyttä prosessinhallintaa.

Soihdutuslaitteiston suunnittelu: Tähän sisältyy korkeus, paine, höyry-, ilma- tai kaasuavusteisuus, soihdunkärkien tyyppi jne. Tavoitteena on mahdollistaa savuton ja luotettava toiminta ja varmistaa ylimääräisten kaasujen tehokas palaminen epätavanomaisissa toimintaolosuhteissa tapahtuvan soihdutuksen yhteydessä.

Seuranta ja raportointi: Soihdutukseen johdettavan kaasun ja siihen liittyvien palamismuuttujien (esim. kaasuvirran seos ja lämpösisältö, avustussuhde, nopeus, poistettavan kaasun virtausnopeus, epäpuhtauspäästöt) jatkuva tarkkailu (kaasuvirtauksen mittaukset ja arviot muista muuttujista). Soihdutustapahtumien raportoinnin avulla soihdutussuhdetta voidaan käyttää ympäristöhallintajärjestelmään sisältyvänä vaatimuksena tulevien soihdutustapahtumien ehkäisemiseksi.

Lisäksi voidaan suorittaa soihdun visuaalista etätarkkailua väri-tv-monitorien avulla soihdutuksen aikana.

Katalyytin promoottorin valinta dioksiinien muodostumisen välttämiseksi

Reformointikatalyytin regeneroinnin yhteydessä tarvitaan yleensä orgaanista kloridia reformointikatalyytin tehokasta toimintaa varten (oikean kloriditasapainon palauttamiseksi katalyytissa ja metallien oikean dispersion varmistamiseksi). Asianmukaisen klooratun yhdisteen valinta vaikuttaa dioksiini- ja furaanipäästöjen syntymismahdollisuuksiin.

Liuottimen talteenotto perusöljyn tuotantoprosesseissa

Liuottimien talteenottoyksikkö koostuu tislausvaiheesta, jossa liuottimet otetaan talteen öljyvirrasta, ja jakotislauslaitteessa tapahtuvasta strippausvaiheesta (höyryn tai inertin kaasun avulla).

Käytettävät liuottimet voivat olla 1,2-dikloorietaanin (DCE) ja dikloorimetaanin (DCM) seoksia (DiMe).

Vahankäsittely-yksiköissä liuottimen (esim. DCE) talteenotto tapahtuu käyttäen kahta järjestelmää: toista käytetään vahaan, josta on poistettu öljy, ja toista pehmeään vahaan. Molemmat koostuvat lämpöintegroiduista erotussäiliöistä ja tyhjiöstripperistä. Öljyvirta, joista on poistettu vaha, sekä vahatuotevirta stripataan liuotinjäämien poistamiseksi.

1.21   Veteen johdettavien päästöjen ehkäisy- ja vähentämismenetelmien kuvaus

1.21.1   Jäteveden esikäsittely

| Hapanvesivirtojen esikäsittely ennen uudelleenkäyttöä tai käsittelyä | Syntynyt hapanvesi (muun muassa tislaus-, krakkaus- ja koksausyksiköistä) johdetaan asianmukaiseen esikäsittelyyn (esim. strippausyksikköön). |
| --- | --- |
| Muiden jätevesivirtojen esikäsittely ennen varsinaista käsittelyä | Käsittelytehokkuuden säilyttämiseksi saatetaan tarvita asianmukaista esikäsittelyä. |

Hapanvesivirtojen esikäsittely ennen uudelleenkäyttöä tai käsittelyä

Syntynyt hapanvesi (muun muassa tislaus-, krakkaus- ja koksausyksiköistä) johdetaan asianmukaiseen esikäsittelyyn (esim. strippausyksikköön).

Muiden jätevesivirtojen esikäsittely ennen varsinaista käsittelyä

Käsittelytehokkuuden säilyttämiseksi saatetaan tarvita asianmukaista esikäsittelyä.

1.21.2   Jäteveden käsittely

| Liukenemattomien aineiden poistaminen öljyn talteenoton avulla | Näitä menetelmiä ovat yleensä:






  — | API-selkeyttimet |
| --- | --- | --- |

Liukenemattomien aineiden poistaminen öljyn talteenoton avulla

Näitä menetelmiä ovat yleensä:

—

API-selkeyttimet

| — | aaltomaisia lamelleja käyttävät selkeyttimet |
| --- | --- |

—

aaltomaisia lamelleja käyttävät selkeyttimet

| — | samansuuntaisia lamelleja käyttävät selkeyttimet |
| --- | --- |

—

samansuuntaisia lamelleja käyttävät selkeyttimet

| — | viistoja lamelleja käyttävät selkeyttimet |
| --- | --- |

—

viistoja lamelleja käyttävät selkeyttimet

| — | puskuri- ja/tai tasaussäiliöt. |
| --- | --- |

—

puskuri- ja/tai tasaussäiliöt.

Liukenevien aineiden poistaminen suspendoituneen kiinteän aineen ja jäteöljyn talteenoton avulla

Näitä menetelmiä ovat yleensä:

| — | kaasua käyttävä korkeapaineflotaatio |
| --- | --- |

—

kaasua käyttävä korkeapaineflotaatio

| — | kaasua käyttävä aiheutettu flotaatio |
| --- | --- |

—

kaasua käyttävä aiheutettu flotaatio

| — | hiekkasuodatus. |
| --- | --- |

—

hiekkasuodatus.

Liukenevien aineiden poistaminen, biologinen käsittely ja selkeyttäminen mukaan luettuna

Biologisia käsittelymenetelmiä ovat muun muassa seuraavat:

| — | kiinteäpatjaiset järjestelmät |
| --- | --- |

—

kiinteäpatjaiset järjestelmät

| — | liikkuvapatjaiset järjestelmät. |
| --- | --- |

—

liikkuvapatjaiset järjestelmät.

Yksi yleisimmin jalostamojen jäteveden käsittelyssä käytetyistä liikkuvapatjaisista järjestelmistä on aktiivilieteprosessi. Kiinteäpatjaiset järjestelmät saattavat sisältää biologisen suodattimen tai valutusbiosuodattimen.

Lisäkäsittelyvaihe

Erityinen jäteveden käsittely, jolla on tarkoitus täydentää aiempia käsittelyvaiheita esimerkiksi typpi- tai hiiliyhdisteiden vähentämiseksi edelleen. Käytetään yleensä silloin, kun on olemassa erityisiä paikallisia vesiensuojelumääräyksiä.

---

(1)  Jos sovelletaan BAT 58:aa.

(2)  SO2-päästöjen jatkuva mittaus voidaan korvata laskelmilla, jotka perustuvat polttoaineen tai syötön rikkipitoisuuden mittauksiin, edellyttäen, että voidaan osoittaa, että näin saavutetaan vastaava tarkkuuden taso.

(3)  SOX:n osalta vain SO2:ta mitataan jatkuvasti, kun taas SO3:a mitataan vain määräajoin (esim. SO2:n tarkkailujärjestelmän kalibroinnin yhteydessä).

(4)  Tämä on kaikkien päästöjä vapauttavaan piippuun yhdistettyjen polttoyksikköjen nimellinen kokonaislämpöteho.

(5)  Tai SOX:n epäsuora tarkkailu.

(6)  Tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa, jos yhden vuoden jälkeen tietosarja osoittaa selvästi riittävää vakautta.

(7)  Rikin talteenottoyksikön SO2-päästöjen mittaukset voidaan korvata jatkuvalla materiaalitaseella tai muiden merkityksellisten prosessimuuttujien seurannalla edellyttäen, että rikin talteenottoyksikön tehokkuuden asianmukaiset mittaukset perustuvat määräaikaisiin (esim. joka toinen vuosi tehtäviin) laitoksen osan suorituskykytesteihin.

(8)  Antimonia (Sb) tarkkaillaan vain katalyyttisissa krakkausyksiköissä, mikäli prosessissa käytetään antimonin ruiskutusta (esim. metallien passivointiin).

(9)  Lukuun ottamatta ainoastaan kaasumaisia polttoaineita käyttäviä polttoyksiköitä.

(10)  Polttoaineen tai syötön typpi- ja rikkipitoisuuden tarkkailu saattaa olla tarpeetonta, mikäli NOX- ja SO2-päästöjä mitataan jatkuvasti piipusta.

(11)  Vaihteluvälin yläraja liittyy sisääntulon suuriin NOX-pitoisuuksiin, NOX:n suureen pelkistysasteeseen ja katalyytin ikääntymiseen.

(12)  Vaihteluvälin alaraja liittyy SCR-menetelmän käyttöön.

(13)  Kaikkia muuttujia ja näytteenottotiheyksiä ei sovelleta kaasunjalostamojen jätevesiin.

(14)  24 tunnin ajalta otettu virtaukseen suhteutettu kokoomanäyte, tai, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa, aikaan suhteutettu näyte.

(15)  Siirtyminen nykyisestä menetelmästä standardiin EN 9377-2 saattaa edellyttää mukautumisaikaa.

(16)  Kun laitoskohtainen korrelaatio voidaan määrittää, kemiallinen hapenkulutus (COD) voidaan korvata orgaanisella kokonaishiilellä (TOC). Kemiallisen hapenkulutuksen ja orgaanisen kokonaishiilen välistä korrelaatiota on harkittava tapauskohtaisesti. Orgaanisen kokonaishiilen tarkkailu on parempi vaihtoehto, koska siinä ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(17)  Jossa typen kokonaismäärä on Kjeldahl-kokonaistypen (TKN), nitraattien ja nitriittien yhteenlaskettu määrä.

(18)  Käytettäessä nitrifikaatiota/denitrifikaatiota voidaan päästä alle 15 mg/l:n tasoihin.

(19)  Kun metallin passivointiin käytetään antimonin (Sb) ruiskutusta, NOX-tasot saattavat saavuttaa jopa arvon 700 mg/Nm3. Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa.

(20)  Hiilimonoksidikattilan ja kaasujäähdyttimen nuohous pois lukien.

(21)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa 4-kenttäisellä sähkösuotimella.

(22)  Kun sovelletaan vähärikkisen syötön (pitoisuus esim. < 0,5 % w/w) valintaa (tai vetykäsittelyä) ja/tai pesua, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on ≤ 600 mg/Nm3.

(23)  Tätä ei ehkä saavuteta, jos hiilimonoksidikattilaa ei käytetä täydellä kuormituksella.

(24)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa 4-kenttäisellä sähkösuotimella.

(25)  Kun sähkösuodinta ei voida käyttää, arvot voivat olla jopa 150 mg/Nm3.

(26)  BAT-päästötaso koskee kaasuturbiinin ja mahdollisen lämmön talteenottokattilan yhdistettyjä päästöjä.

(27)  Käytettäessä polttoainetta, jonka H2-pitoisuus on suuri (eli yli 10 prosenttia), vaihteluvälin yläraja on 75 mg/Nm3.

(28)  Jos olemassa oleva yksikkö käyttää korkeaa ilman esilämmityslämpötilaa (> 200 °C) tai jos polttoainekaasun H2-pitoisuus on yli 50 prosenttia, BAT-päästötason (BAT-AEL) vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3.

(29)  Teholtaan alle 100 MW:n suuruisissa olemassa olevissa yksiköissä, jotka käyttävät polttoöljyä, jonka typpipitoisuus on yli 0,5 prosenttia (w/w), tai joiden polttamista polttoaineista yli 50 prosenttia on nestemäisiä polttoaineita tai jotka käyttävät ilman esilämmitystä, arvot voivat olla jopa 450 mg/Nm3.

(30)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa.

(31)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa yksiköissä, joissa käytetään piipunpäätekniikoita.

(32)  Vaihteluvälin yläraja viittaa yksiköihin, joiden käyttämästä polttoaineesta suuri osuus on öljyä ja joissa sovelletaan vain primaarisia menetelmiä.

(33)  Käytettäessä erityistä jalostamokaasun käsittelyjärjestelmää, jossa pesurin toimintapaine on alhainen, ja jalostamokaasua, jonka H/C-moolisuhde on yli 5, BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 45 mg/Nm3.

(34)  Menetelmiä ii ja iii ei ehkä voida soveltaa yleisesti, kun säiliötä käytetään sellaisten tuotteiden varastointiin, joiden käsittely nestemäisessä muodossa edellyttää lämpöä (esim. bitumi) ja joiden vuotaminen on epätodennäköistä jähmettymisen vuoksi.

(35)  Höyryn talteenottoyksikkö voidaan korvata höyryn (esim. polttamalla) hävittävällä yksiköllä, jos höyryn talteenotto ei ole turvallista tai teknisesti mahdollista syrjäytyvän höyryn määrän vuoksi.

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/63/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 24) mukaisesti ilmaistut ja jatkuvasti mitatut tuntikohtaiset arvot.

(37)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa kaksivaiheisilla hybridijärjestelmillä. Vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa yksivaiheisella adsorptio- tai membraanijärjestelmällä.

(38)  Bentseenin tarkkailu ei ehkä ole tarpeen, jos NMVOC-päästöjen arvot ovat vaihteluvälin alapäässä.

(39)  Soveltaminen itsenäisiin voiteluaineita ja bitumia tuottaviin jalostamoihin, joiden rikkiyhdistepäästöt ovat alle 1 tonni päivässä, saattaa olla mahdotonta.

(40)  Rikin talteenoton tehokkuus lasketaan koko käsittelyketjusta (rikin talteenottoyksikkö ja jäännöskaasun käsittely-yksikkö mukaan lukien) syötön rikkiosuutena, joka otetaan talteen keräysmonttuihin johdettavasta rikkivirrasta.

Kun sovellettavaan menetelmään ei sisälly rikin talteenottoa (esim. merivesipesuri), sillä tarkoitetaan rikinpoiston tehokkuutta, joka ilmaistaan koko käsittelyketjussa poistetun rikin prosentuaalisena osuutena.

---