# Eiropas Savienības L 329/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 329 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 14. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 329

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 14. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2014/789/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 10. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1212/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1213/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1214/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1215/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1216/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 14 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1217/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1218/2014 (2014. gada 13. novembris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 206/2010 I un II pielikumu attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas vaislai, audzēšanai vai kaušanai paredzētu mājas cūku un to svaigas gaļas importam Savienībā izmantojama veterinārā sertifikāta paraugā izvirzītas attiecībā uz Trichinella
   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1219/2014 (2014. gada 13. novembris), ar ko attiecībā uz teritoriju un trešo valstu sarakstu groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumu. (
  1
  ) | 23 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1220/2014 (2014. gada 13. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/790/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 10. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz to, lai grozītu minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju | 29 |
| | | 2014/791/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 25. jūnijs) par valsts atbalstu SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), ko īstenojusi Čehija attiecībā uz vairākiem reģionālajiem autobusu satiksmes operatoriem Ūsti reģionā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4081)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/792/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 13. novembris) par agrīnās brīdināšanas sistēmu Komisijas kredītrīkotāju un izpildaģentūru vajadzībām | 68 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2014/789/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 10. novembris) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai

1

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1212/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1213/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1214/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1215/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1216/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

14

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1217/2014 (2014. gada 11. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1218/2014 (2014. gada 13. novembris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 206/2010 I un II pielikumu attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas vaislai, audzēšanai vai kaušanai paredzētu mājas cūku un to svaigas gaļas importam Savienībā izmantojama veterinārā sertifikāta paraugā izvirzītas attiecībā uz Trichinella
   (
  1
  )

Trichinella

1

20

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1219/2014 (2014. gada 13. novembris), ar ko attiecībā uz teritoriju un trešo valstu sarakstu groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumu. (
  1
  )

1

23

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1220/2014 (2014. gada 13. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

27

LĒMUMI

2014/790/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 10. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz to, lai grozītu minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju

29

2014/791/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 25. jūnijs) par valsts atbalstu SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), ko īstenojusi Čehija attiecībā uz vairākiem reģionālajiem autobusu satiksmes operatoriem Ūsti reģionā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4081)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4081)

1

35

2014/792/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 13. novembris) par agrīnās brīdināšanas sistēmu Komisijas kredītrīkotāju un izpildaģentūru vajadzībām

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 10. novembris)

par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2014/789/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 167. panta 3. punktu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/257/ES (1) papildprotokolu Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai (“papildprotokols”) parakstīja un piemēroja provizoriski no 2013. gada 1. jūlija, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/257/ES (1) papildprotokolu Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai (“papildprotokols”) parakstīja un piemēroja provizoriski no 2013. gada 1. jūlija, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

| (2) | Papildprotokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Papildprotokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina papildprotokolu Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniegt papildprotokola 9. pantā minēto paziņojumu par iekšējo procedūru pabeigšanu attiecībā uz stāšanos spēkā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 10. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MARTINA

---

(1)  OV L 140, 14.5.2014., 1. lpp.

1

(2)  Papildprotokola teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

2

---

REGULAS

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1212/2014

(2014. gada 11. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdetāja vārdā –

nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nekanulēts, cilindrisks, vītņots izstrādājums, izgatavots no ļoti cieta ar krāsu pārklāta titāna sakausējuma, ar garumu aptuveni 12 mm.
  Izstrādājumam ir kāts ar konstantu ārējo diametru 3 mm un galva. Kātam ir asimetriska vītne visā garumā. Galva ir vītņota (kas ļauj to fiksēt fiksācijas sistēmu kompresijas plāksnē) ar padziļinātu dobu ierievi.
  Izstrādājums atbilst ISO/TC 150 standartiem par implantu skrūvēm un ir sagatavots lietošanai traumatoloģijā lūzumu fiksēšanai. Izstrādājums ievietojams ķermenī, izmantojot īpašus instrumentus.
  Importēšanas laikā tas ir sterilā iepakojumā. Izstrādājums ir marķēts ar numuru, tādējādi nodrošināta izsekojamība ražošanā un izplatīšanā.
  Sk. attēlu (1). | 8108 90 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XV sadaļas 2.a) piezīmi, XV sadaļas 3. piezīmi, 90. nodaļas 1.f) piezīmi un KN kodu 8108, 8108 90 un 8108 90 90 aprakstu.
  Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, to var pilnībā uzskatīt par parastā metāla skrūvi, kaut arī to paredzēts lietot traumatoloģijā. Neatkarīgi no faktiskā lietojuma parastā metāla skrūves ir vispārlietojamas daļas XV sadaļas 2.a) piezīmes nozīmē. Tāpēc, ņemot vērā 90. nodaļas 1.f) piezīmi, klasificēšana pozīcijā 9021 pie šinām un citām palīgierīcēm kaulu lūzumu ārstēšanai nav iespējama.
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 8108 90 90 pie citādiem titāna izstrādājumiem. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Nekanulēts, cilindrisks, vītņots izstrādājums, izgatavots no ļoti cieta ar krāsu pārklāta titāna sakausējuma, ar garumu aptuveni 12 mm.

Izstrādājumam ir kāts ar konstantu ārējo diametru 3 mm un galva. Kātam ir asimetriska vītne visā garumā. Galva ir vītņota (kas ļauj to fiksēt fiksācijas sistēmu kompresijas plāksnē) ar padziļinātu dobu ierievi.

Izstrādājums atbilst ISO/TC 150 standartiem par implantu skrūvēm un ir sagatavots lietošanai traumatoloģijā lūzumu fiksēšanai. Izstrādājums ievietojams ķermenī, izmantojot īpašus instrumentus.

Importēšanas laikā tas ir sterilā iepakojumā. Izstrādājums ir marķēts ar numuru, tādējādi nodrošināta izsekojamība ražošanā un izplatīšanā.

Sk. attēlu (1).

8108 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XV sadaļas 2.a) piezīmi, XV sadaļas 3. piezīmi, 90. nodaļas 1.f) piezīmi un KN kodu 8108, 8108 90 un 8108 90 90 aprakstu.

Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, to var pilnībā uzskatīt par parastā metāla skrūvi, kaut arī to paredzēts lietot traumatoloģijā. Neatkarīgi no faktiskā lietojuma parastā metāla skrūves ir vispārlietojamas daļas XV sadaļas 2.a) piezīmes nozīmē. Tāpēc, ņemot vērā 90. nodaļas 1.f) piezīmi, klasificēšana pozīcijā 9021 pie šinām un citām palīgierīcēm kaulu lūzumu ārstēšanai nav iespējama.

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 8108 90 90 pie citādiem titāna izstrādājumiem.

---

(1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1213/2014

(2014. gada 11. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kanulēts, cilindrisks, vītņots izstrādājums, izgatavots no ļoti cieta titāna sakausējuma, ar garumu no 20 līdz 56 mm.
  Izstrādājumam ir kanulēts kāts ar ārējo diametru 4 mm un ar sešstūrainu gremdgalvu. Kātam ir vītne visā garuma ar 2 mm kāpi.
  Izstrādājums atbilst ISO/TC 150 standartiem par implantu skrūvēm un ir sagatavots lietošanai traumatoloģijā lūzumu fiksēšanai.
  Izstrādājums ievietojams ķermenī, izmantojot īpašus instrumentus un vadītājstiepli, kas ievietojama kanulētajā kātā un ļauj izstrādājumu precīzi ievietot caur mazu incīziju ķermenī.
  Importēšanas laikā tas ir sterilā iepakojumā. Izstrādājums ir marķēts ar numuru, tādējādi nodrošināta izsekojamība ražošanā un izplatīšanā. | 9021 10 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9021, 9021 10 un 9021 10 90 aprakstu.
  Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, proti, kanulēto kātu, izstrādājumu nevar pilnībā uzskatīt par parastā metāla skrūvi. Tādējādi to nevar uzskatīt par vispārlietojamu daļu (skrūvi) XV sadaļas 2. piezīmes nozīmē. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 8108 nav iespējama.
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9021 10 90 pie šinām un citām palīgierīcēm kaulu lūzumu ārstēšanai. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Kanulēts, cilindrisks, vītņots izstrādājums, izgatavots no ļoti cieta titāna sakausējuma, ar garumu no 20 līdz 56 mm.

Izstrādājumam ir kanulēts kāts ar ārējo diametru 4 mm un ar sešstūrainu gremdgalvu. Kātam ir vītne visā garuma ar 2 mm kāpi.

Izstrādājums atbilst ISO/TC 150 standartiem par implantu skrūvēm un ir sagatavots lietošanai traumatoloģijā lūzumu fiksēšanai.

Izstrādājums ievietojams ķermenī, izmantojot īpašus instrumentus un vadītājstiepli, kas ievietojama kanulētajā kātā un ļauj izstrādājumu precīzi ievietot caur mazu incīziju ķermenī.

Importēšanas laikā tas ir sterilā iepakojumā. Izstrādājums ir marķēts ar numuru, tādējādi nodrošināta izsekojamība ražošanā un izplatīšanā.

9021 10 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9021, 9021 10 un 9021 10 90 aprakstu.

Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, proti, kanulēto kātu, izstrādājumu nevar pilnībā uzskatīt par parastā metāla skrūvi. Tādējādi to nevar uzskatīt par vispārlietojamu daļu (skrūvi) XV sadaļas 2. piezīmes nozīmē. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 8108 nav iespējama.

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9021 10 90 pie šinām un citām palīgierīcēm kaulu lūzumu ārstēšanai.

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1214/2014

(2014. gada 11. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nekanulēts, cilindrisks, vītņots izstrādājums (tā sauktā “pangejas divseržu skrūve” (pangea dual core screw)), izgatavots no ļoti cieta titāna sakausējuma, ar garumu no 20 līdz 45 mm.
  Kātam ir divseržu vītne visā garumā un pārejas zona serdes diametra maiņai. Kāta konstantais ārējais diametrs ir 4,0 mm, tam ir pašvītņgriezes profils un truls, vītņots gals.
  Izstrādājumam ir poliaksiāla (kustīga) U veida galva ar vītni iekšpusē, kas ļauj to regulēt līdz 25° leņķī pret tā asi.
  Izstrādājuma bloķējošajā uzgalī ir speciāls ierobījums stienīša (uzrāda atsevišķi) fiksēšanai galvā.
  Izstrādājums atbilst ISO/TC 150 standartiem par implantu skrūvēm un ir sagatavots lietošanai traumatoloģijā kā daļa no mugurkaula mugurējās stabilizācijas sistēmas. To ievieto, izmantojot īpašus instrumentus.
  Importēšanas laikā tas nav sterilā iepakojumā. Izstrādājums ir marķēts ar numuru, tādējādi nodrošināta izsekojamība ražošanā un izplatīšanā.
  Sk. attēlu (1). | 9021 10 90 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 9021, 9021 10 un 9021 10 90 formulējumu.
  Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, proti, poliaksiālo U veida galvu ar noslēdzošu uzgali, izstrādājumu nevar pilnībā uzskatīt par parastā metāla skrūvi. Tādējādi to nevar uzskatīt par vispārlietojamu daļu (skrūvi) XV sadaļas 2. piezīmes nozīmē. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 8108 nav iespējama.
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9021 10 90 pie šinām un citām palīgierīcēm kaulu lūzumu ārstēšanai. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Nekanulēts, cilindrisks, vītņots izstrādājums (tā sauktā “pangejas divseržu skrūve” (pangea dual core screw)), izgatavots no ļoti cieta titāna sakausējuma, ar garumu no 20 līdz 45 mm.

Kātam ir divseržu vītne visā garumā un pārejas zona serdes diametra maiņai. Kāta konstantais ārējais diametrs ir 4,0 mm, tam ir pašvītņgriezes profils un truls, vītņots gals.

Izstrādājumam ir poliaksiāla (kustīga) U veida galva ar vītni iekšpusē, kas ļauj to regulēt līdz 25° leņķī pret tā asi.

Izstrādājuma bloķējošajā uzgalī ir speciāls ierobījums stienīša (uzrāda atsevišķi) fiksēšanai galvā.

Izstrādājums atbilst ISO/TC 150 standartiem par implantu skrūvēm un ir sagatavots lietošanai traumatoloģijā kā daļa no mugurkaula mugurējās stabilizācijas sistēmas. To ievieto, izmantojot īpašus instrumentus.

Importēšanas laikā tas nav sterilā iepakojumā. Izstrādājums ir marķēts ar numuru, tādējādi nodrošināta izsekojamība ražošanā un izplatīšanā.

Sk. attēlu (1).

9021 10 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 9021, 9021 10 un 9021 10 90 formulējumu.

Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās pazīmes, proti, poliaksiālo U veida galvu ar noslēdzošu uzgali, izstrādājumu nevar pilnībā uzskatīt par parastā metāla skrūvi. Tādējādi to nevar uzskatīt par vispārlietojamu daļu (skrūvi) XV sadaļas 2. piezīmes nozīmē. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 8108 nav iespējama.

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 9021 10 90 pie šinām un citām palīgierīcēm kaulu lūzumu ārstēšanai.

---

(1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1215/2014

(2014. gada 11. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Saules enerģijas panelis, kura izmēri ir aptuveni 2 × 2 m, kurš sastāv no 25 stikla vakuuma caurulēm, kas uzstādītas paralēli un savstarpēji savienotas ar kolektorcaurulīti. Katra vakuuma caurule sastāv no divām koncentriskām caurulītēm, kurās ir siltumpārneses šķidrums. Katras caurules iekšējā caurulīte ir pārklāta ar absorbējošu kārtu.
  Kārta uz cauruļu iekšējās caurulītes absorbē saules enerģiju un pārvērš to siltumenerģijā. Siltums tiek pārnests uz siltumpārneses šķidrumu, kas pāriet gāzveida stāvoklī, paceļas augšā un pārnes siltumu uz kolektorcaurulīti (vara kolektoru).
  Pēc tam siltums no kolektorcaurulītes pa cauruļu sistēmu, kurā ir siltumpārneses šķidrums, kā cirkulāciju nodrošina kontroliera vadīts sūknis, tiek pārnests uz ūdens tvertni.
  Sūknis, kontrolieris, cauruļu sistēma un ūdens tvertne netiek uzrādīti.
  Saules enerģijas panelis tiek lietots solārās ūdens sildīšanas sistēmās, un to ir paredzēts uzstādīt uz jumta. | 8419 19 00 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 2.a) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8419 un 8419 19 00 formulējumu.
  Tiek uzskatīts, ka saules enerģijas panelim piemīt pabeigtas vai gatavas preces (ūdenssildītāja) pamatīpašības, jo tam ir visi siltuma ģenerēšanai nepieciešamie komponenti. Pārējie komponenti tiek lietoti siltumpārnesei un ūdens uzglabāšanai. Tādējādi klasificēt to apakšpozīcijā 8419 90 85 pie ūdenssildītāju daļām nav iespējams.
  Tā kā saules enerģijas panelis pārveido saules enerģiju siltumenerģijā, tad to nevar uzskatīt tikai par pozīcijas 8419 50 siltummaini (sk. arī harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus pozīcijai 8419, I daļu, B punktu).
  Saules enerģijas paneli tāpēc klasificē ar KN kodu 8419 19 00 pie citādiem neelektriskiem caurplūdes vai termoakumulācijas ūdenssildītājiem (sk. arī HS skaidrojumus pozīcijai 8419, I daļu, pēdējo rindkopu). |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Saules enerģijas panelis, kura izmēri ir aptuveni 2 × 2 m, kurš sastāv no 25 stikla vakuuma caurulēm, kas uzstādītas paralēli un savstarpēji savienotas ar kolektorcaurulīti. Katra vakuuma caurule sastāv no divām koncentriskām caurulītēm, kurās ir siltumpārneses šķidrums. Katras caurules iekšējā caurulīte ir pārklāta ar absorbējošu kārtu.

Kārta uz cauruļu iekšējās caurulītes absorbē saules enerģiju un pārvērš to siltumenerģijā. Siltums tiek pārnests uz siltumpārneses šķidrumu, kas pāriet gāzveida stāvoklī, paceļas augšā un pārnes siltumu uz kolektorcaurulīti (vara kolektoru).

Pēc tam siltums no kolektorcaurulītes pa cauruļu sistēmu, kurā ir siltumpārneses šķidrums, kā cirkulāciju nodrošina kontroliera vadīts sūknis, tiek pārnests uz ūdens tvertni.

Sūknis, kontrolieris, cauruļu sistēma un ūdens tvertne netiek uzrādīti.

Saules enerģijas panelis tiek lietots solārās ūdens sildīšanas sistēmās, un to ir paredzēts uzstādīt uz jumta.

8419 19 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 2.a) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 8419 un 8419 19 00 formulējumu.

Tiek uzskatīts, ka saules enerģijas panelim piemīt pabeigtas vai gatavas preces (ūdenssildītāja) pamatīpašības, jo tam ir visi siltuma ģenerēšanai nepieciešamie komponenti. Pārējie komponenti tiek lietoti siltumpārnesei un ūdens uzglabāšanai. Tādējādi klasificēt to apakšpozīcijā 8419 90 85 pie ūdenssildītāju daļām nav iespējams.

Tā kā saules enerģijas panelis pārveido saules enerģiju siltumenerģijā, tad to nevar uzskatīt tikai par pozīcijas 8419 50 siltummaini (sk. arī harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumus pozīcijai 8419, I daļu, B punktu).

Saules enerģijas paneli tāpēc klasificē ar KN kodu 8419 19 00 pie citādiem neelektriskiem caurplūdes vai termoakumulācijas ūdenssildītājiem (sk. arī HS skaidrojumus pozīcijai 8419, I daļu, pēdējo rindkopu).

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1216/2014

(2014. gada 11. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektronisks aparāts, kura izmēri ir aptuveni 10 × 4 × 1 cm un kurā starp citiem ietilpst šādi komponenti:






  — | procesors, |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Elektronisks aparāts, kura izmēri ir aptuveni 10 × 4 × 1 cm un kurā starp citiem ietilpst šādi komponenti:

—

procesors,

| — | 1 GB sistēmas atmiņa, |
| --- | --- |

—

1 GB sistēmas atmiņa,

| — | 4 GB iekšējā atmiņa, |
| --- | --- |

—

4 GB iekšējā atmiņa,

| — | iebūvēts modulis bezvadu savienojumam ar internetu. |
| --- | --- |

—

iebūvēts modulis bezvadu savienojumam ar internetu.

Tas ir aprīkots ar šādām saskarnēm:

| — | HDMI, |
| --- | --- |

—

HDMI,

| — | USB, |
| --- | --- |

—

USB,

| — | mikro USB, |
| --- | --- |

—

mikro USB,

| — | mikro SDHC. |
| --- | --- |

—

mikro SDHC.

Aparātā nav iekļauts videoskaņotājs.

Ja aparātu savieno ar televizoru vai monitoru, tas nodrošina lietotājam piekļuvi internetam, piemēram, lai saņemtu un nosūtītu e-pastus, skatītos video, spēlētu spēles vai lejupielādētu lietotnes. No atmiņas kartes vai USB atmiņas iespējams arī reproducēt multivides, piemēram, video, foto un mūzikas, datnes.

8528 71 91

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.c) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 85. nodaļas 3. piezīmi un KN kodu 8528, 8528 71 un 8528 71 91 formulējumu.

Aparāts ir paredzēts divu vai vairāku alternatīvu funkciju izpildei XVI sadaļas 3. piezīmes nozīmē (pozīcijas 8471 automātiskā datu apstrāde, pozīcijas 8517 telekomunikācija, pozīcijas 8521 video reproducēšana un pozīcijas 8528 televīzijas uztveršana). Nav iespējams noteikt aparāta galveno funkciju, jo aparāta lietošanā katra no šīm funkcijām ir vienādi svarīga. Tādējādi aparāts klasificējams pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām. Tāpēc klasificēšana pozīcijās 8471, 8517 vai 8521 nav iespējama.

Tā kā aparātā nav iekļauts videoskaņotājs un ar to ir iespējams veikt interaktīvu informācijas apmaiņu, tad tas ir klasificējams ar KN kodu 8528 71 91 pie aparatūras ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu pieejai internetam un kas veic informācijas interaktīvu apmaiņu, un kas var uztvert televīzijas signālus (tā sauktie “dekoderi, kas veic komunikācijas funkcijas”, tostarp tādi, kuros ir ierīce, kas veic ierakstīšanas vai atskaņošanas papildu funkcijas ar nosacījumu, ka tā rezultātā tie nezaudē savu dekodera pamatīpašību – komunikācijas funkciju).

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1217/2014

(2014. gada 11. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Izstrādājums (t. s. “elektriskais filtrs”), kas sastāv no daudzkārtu keramiskā caurejošā kondensatora, kas paredzēts virpusmontēšanai un kā izmēri ir aptuveni 8 × 3 × 3 mm.
  Tas ir zemo frekvenču filtrs, ko var izmantot kā elektromagnētisko traucējumu (EMI) filtru, piemēram, jaudas pastiprinātājos, barošanas avotos, temperatūras regulēšanas un motoru vadības iekārtās un vadības ķēdēs. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Izstrādājums (t. s. “elektriskais filtrs”), kas sastāv no daudzkārtu keramiskā caurejošā kondensatora, kas paredzēts virpusmontēšanai un kā izmēri ir aptuveni 8 × 3 × 3 mm.

Tas ir zemo frekvenču filtrs, ko var izmantot kā elektromagnētisko traucējumu (EMI) filtru, piemēram, jaudas pastiprinātājos, barošanas avotos, temperatūras regulēšanas un motoru vadības iekārtās un vadības ķēdēs.

Skatīt 1. attēlu (1).

8532 24 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.a) piezīmi un KN kodu 8532 un 8532 24 00 formulējumu.

Šo izstrādājumu izmanto kā komponentu virknē mehānismu. Tā kā izstrādājums sastāv tikai no kondensatora, tas ir klasificējams ar KN kodu 8532 24 00 pie daudzkārtu keramiska dielektriķa blokkondensatoriem.

| 2. | Izstrādājums (t. s. “elektriskais filtrs”), kas sastāv no kondensatora un diviem ferīta gredzeniem, kuru izmēri ir apmēram 7 × 2 × 2 mm.
  Ekvivalentā elektriskā shēma sastāv no diviem induktoriem – katram ferīta gredzenam pa vienam –, kas virknē pieslēgti līdzstrāvai un vadītājam pievienoti virpusmontēšanai paredzēta caurejošā kondensatora kreisajā un labajā pusē.
  Abi ferīta gredzeni darbojas kā induktori, un to funkcija ir līdz minimumam samazināt rezonansi ar apkārtējām shēmām, lai apslāpētu augstas frekvences elektrisko strāvu.
  Tas ir elektromagnētisko traucējumu (EMI) filtrs, ko izmanto, piemēram, transportlīdzekļos un rūpniecībā. |
| --- | --- |

2.

Izstrādājums (t. s. “elektriskais filtrs”), kas sastāv no kondensatora un diviem ferīta gredzeniem, kuru izmēri ir apmēram 7 × 2 × 2 mm.

Ekvivalentā elektriskā shēma sastāv no diviem induktoriem – katram ferīta gredzenam pa vienam –, kas virknē pieslēgti līdzstrāvai un vadītājam pievienoti virpusmontēšanai paredzēta caurejošā kondensatora kreisajā un labajā pusē.

Abi ferīta gredzeni darbojas kā induktori, un to funkcija ir līdz minimumam samazināt rezonansi ar apkārtējām shēmām, lai apslāpētu augstas frekvences elektrisko strāvu.

Tas ir elektromagnētisko traucējumu (EMI) filtrs, ko izmanto, piemēram, transportlīdzekļos un rūpniecībā.

Skatīt 2. attēlu (1).

8548 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, XVI sadaļas 2.c) piezīmi un KN kodu 8548, 8548 90 un 8548 90 90 formulējumu.

Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās īpašības, proti, ka tas sastāv ne tikai no kondensatora, bet arī diviem ferīta gredzeniem, tas nav pilnībā atbilstošs pozīcijas 8532 formulējumam (kondensatori).

Turklāt gan ferīta gredzeni, gan kondensators ir vienlīdz svarīgi vispārējai elektriskā filtra darbībai, tādēļ izstrādājums neietilpst pozīcijas 8532 darbības jomā. Tādēļ klasifikācija šajā pozīcijā saskaņā ar KN 1. vispārīgo interpretācijas noteikumu un XVI sadaļas 2.a) piezīmi nav iespējama.

Šo izstrādājumu izmanto kā komponentu virknē mehānismu. Tas nav piemērots izmantošanai tikai vai galvenokārt konkrētā mehānismā vai mehānismu kategorijā, tādēļ tas ir klasificējams ar KN kodu 8548 90 90 pie mašīnu un iekārtu elektriskajām daļām, kas citur 85. nodaļā nav minētas vai iekļautas.

| 1. attēls | 2. attēls |
| --- | --- |
| (Shēma) | (Ekvivalentā shēma) |
| | |

1. attēls

2. attēls

(Shēma)

(Ekvivalentā shēma)

Image

Image

---

(1)  Attēli pievienoti tikai informācijai.

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1218/2014

(2014. gada 13. novembris),

ar ko groza Regulas (ES) Nr. 206/2010 I un II pielikumu attiecībā uz dzīvnieku veselības prasībām, kas vaislai, audzēšanai vai kaušanai paredzētu mājas cūku un to svaigas gaļas importam Savienībā izmantojama veterinārā sertifikāta paraugā izvirzītas attiecībā uz Trichinella

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. aprīļa Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu, groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 1. punkta e) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (2), un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (3), un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 206/2010 (4) cita starpā noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Tajā noteikts, ka nagaiņu sūtījumi ir ievedami Savienībā tikai tad, ja tie atbilst noteiktām prasībām un ja tiem līdzi ir attiecīgs veterinārais sertifikāts, kas izstrādāts saskaņā ar minētajā regulā noteikto attiecīgo paraugu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 206/2010 (4) cita starpā noteiktas veterinārās sertifikācijas prasības tādu konkrētu sūtījumu ievešanai Savienībā, kuros ir dzīvi dzīvnieki vai svaiga gaļa. Tajā noteikts, ka nagaiņu sūtījumi ir ievedami Savienībā tikai tad, ja tie atbilst noteiktām prasībām un ja tiem līdzi ir attiecīgs veterinārais sertifikāts, kas izstrādāts saskaņā ar minētajā regulā noteikto attiecīgo paraugu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikumā attiecīgi kā paraugs “POR-X” un “POR-Y” ir sniegti tādu veterināro sertifikātu paraugi, ko izmanto vaislai un/vai audzēšanai un tūlītējai kaušanai paredzētu mājas cūku importam Savienībā. Šie paraugi neparedz garantijas attiecībā uz Trichinella infekciju. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikumā attiecīgi kā paraugs “POR-X” un “POR-Y” ir sniegti tādu veterināro sertifikātu paraugi, ko izmanto vaislai un/vai audzēšanai un tūlītējai kaušanai paredzētu mājas cūku importam Savienībā. Šie paraugi neparedz garantijas attiecībā uz Trichinella infekciju.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikumā kā paraugs “POR” ir sniegts tāda veterinārā sertifikāta paraugs, ko izmanto svaigas mājas cūku gaļas importam Savienībā. Paraugs paredz garantijas attiecībā uz Trichinella infekciju. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikumā kā paraugs “POR” ir sniegts tāda veterinārā sertifikāta paraugs, ko izmanto svaigas mājas cūku gaļas importam Savienībā. Paraugs paredz garantijas attiecībā uz Trichinella infekciju.

| (4) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 2075/2005 (5) ir paredzēti noteikumi, kā ņemt paraugus no tādu sugu dzīvnieku liemeņiem, kas uzņēmīgas pret Trichinella infekciju, un kā noteikt tādu saimniecību (novietņu) statusu, kurās tur mājas cūkas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 2075/2005 (5) ir paredzēti noteikumi, kā ņemt paraugus no tādu sugu dzīvnieku liemeņiem, kas uzņēmīgas pret Trichinella infekciju, un kā noteikt tādu saimniecību (novietņu) statusu, kurās tur mājas cūkas.

| (5) | Komisijas Regula (ES) Nr. 216/2014 (6), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, saimniecībām, par kurām oficiāli atzīts, ka tās piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, piešķir atkāpes no kaušanas nolūkā piemērojamās testēšanas noteikumiem. Turklāt Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1114/2014 (7) nosaka, ka saimniecību, kurā tur mājas cūkas, par tādu, kas piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, var atzīt tikai tad, ja pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs cita starpā šajā saimniecībā ieved tikai tādas jaunas mājas cūkas, kuru izcelsme ir tikai tādās citās saimniecībās, par ko arī oficiāli atzīts, ka tās piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, un kuras ieved no šādām saimniecībām. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Regula (ES) Nr. 216/2014 (6), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, saimniecībām, par kurām oficiāli atzīts, ka tās piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, piešķir atkāpes no kaušanas nolūkā piemērojamās testēšanas noteikumiem. Turklāt Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1114/2014 (7) nosaka, ka saimniecību, kurā tur mājas cūkas, par tādu, kas piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, var atzīt tikai tad, ja pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs cita starpā šajā saimniecībā ieved tikai tādas jaunas mājas cūkas, kuru izcelsme ir tikai tādās citās saimniecībās, par ko arī oficiāli atzīts, ka tās piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, un kuras ieved no šādām saimniecībām.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikumā sniegtie veterināro sertifikātu paraugi “POR-X” un “POR-Y” un II pielikumā sniegtais sertifikāta paraugs “POR” būtu jāgroza tā, lai būtu ņemtas vērā ar mājas cūku un no tām iegūtas svaigas gaļas importēšanu saistītās prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2075/2005, kura grozīta ar Regulu (ES) Nr. 216/2014. Konkrētāk, lai dalībvalstis kaušanā varētu piemērot attiecīgu Trichinella testēšanas režīmu, lai netiktu pazemināts vaislai un/vai audzēšanai paredzētu mājas cūku galamērķa saimniecības statuss un lai būtu drošība par svaigās gaļas nekaitīgumu, sertifikātu paraugos būtu attiecīgi jāiekļauj vai jāgroza informācija par mājas cūku izcelsmes saimniecību oficiālā statusa atzīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikumā sniegtie veterināro sertifikātu paraugi “POR-X” un “POR-Y” un II pielikumā sniegtais sertifikāta paraugs “POR” būtu jāgroza tā, lai būtu ņemtas vērā ar mājas cūku un no tām iegūtas svaigas gaļas importēšanu saistītās prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2075/2005, kura grozīta ar Regulu (ES) Nr. 216/2014. Konkrētāk, lai dalībvalstis kaušanā varētu piemērot attiecīgu Trichinella testēšanas režīmu, lai netiktu pazemināts vaislai un/vai audzēšanai paredzētu mājas cūku galamērķa saimniecības statuss un lai būtu drošība par svaigās gaļas nekaitīgumu, sertifikātu paraugos būtu attiecīgi jāiekļauj vai jāgroza informācija par mājas cūku izcelsmes saimniecību oficiālā statusa atzīšanu.

| (7) | Oficiālam veterinārārstam veterināro sertifikātu paraugos “POR-X”, “POR-Y” un “POR” attiecībā uz Trichinella būtu jāiekļauj papildu garantijas un īpaši nosacījumi attiecībā uz kontrolētiem turēšanas apstākļiem. |
| --- | --- |

(7)

Oficiālam veterinārārstam veterināro sertifikātu paraugos “POR-X”, “POR-Y” un “POR” attiecībā uz Trichinella būtu jāiekļauj papildu garantijas un īpaši nosacījumi attiecībā uz kontrolētiem turēšanas apstākļiem.

| (8) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 206/2010 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 206/2010 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Lai novērstu traucējumus attiecībā uz mājas cūku un no tām iegūtas svaigas gaļas sūtījumu importu Savienībā, pārejas periodā, ja vien tiek ievēroti noteikti nosacījumi, būtu jāatļauj izmantot sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 206/2010, to redakcijā pirms grozījumiem, kuri ieviesti ar šo regulu. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu traucējumus attiecībā uz mājas cūku un no tām iegūtas svaigas gaļas sūtījumu importu Savienībā, pārejas periodā, ja vien tiek ievēroti noteikti nosacījumi, būtu jāatļauj izmantot sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 206/2010, to redakcijā pirms grozījumiem, kuri ieviesti ar šo regulu.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 206/2010 groza šādi:

| 1) | I pielikuma 1. daļā “Īpašie nosacījumi” pievieno šādu ierakstu:







  ““XI” | : | saimniecības vai nodalījumi, kas atzīti par tādiem, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikuma 1. daļā “Īpašie nosacījumi” pievieno šādu ierakstu:

““XI”

:

saimniecības vai nodalījumi, kas atzīti par tādiem, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus.”

;

| 2) | I pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “POR-X” groza šādi:






  a) | aiz II.1.2. punkta iekļauj šādu II.1.3. punktu:






  “(2) (10) [II.1.3. | ir tādas mājas cūkas, kas vai nu ir no saimniecības, par kuru oficiāli atzīts, ka tā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu, vai nav atšķirtas no mātes un ir jaunākas par 5 nedēļām;]” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “POR-X” groza šādi:

a)

aiz II.1.2. punkta iekļauj šādu II.1.3. punktu:

“(2) (10) [II.1.3.

ir tādas mājas cūkas, kas vai nu ir no saimniecības, par kuru oficiāli atzīts, ka tā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu, vai nav atšķirtas no mātes un ir jaunākas par 5 nedēļām;]”

;

| b) | pēc 9. zemsvītras piezīmes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(10) | Piemēro tikai trešām valstīm, par kurām Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikuma 1. daļā 6. ailē “Īpašie nosacījumi” ir ieraksts “XI”.” |
| --- | --- | --- |

b)

pēc 9. zemsvītras piezīmes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(10)

Piemēro tikai trešām valstīm, par kurām Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikuma 1. daļā 6. ailē “Īpašie nosacījumi” ir ieraksts “XI”.”

;

| 3) | I pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “POR-Y” groza šādi:






  a) | aiz II.1.2. punkta iekļauj šādu II.1.3. punktu:






  “(2) (5) [II.1.3. | ir tādas mājas cūkas, kas vai nu ir no saimniecības, par kuru oficiāli atzīts, ka tā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu, vai nav atšķirtas no mātes un ir jaunākas par 5 nedēļām;]” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “POR-Y” groza šādi:

a)

aiz II.1.2. punkta iekļauj šādu II.1.3. punktu:

“(2) (5) [II.1.3.

ir tādas mājas cūkas, kas vai nu ir no saimniecības, par kuru oficiāli atzīts, ka tā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu, vai nav atšķirtas no mātes un ir jaunākas par 5 nedēļām;]”

;

| b) | pēc 4. zemsvītras piezīmes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(5) | Piemēro tikai trešām valstīm, par kurām Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikuma 1. daļā 6. ailē “Īpašie nosacījumi” ir ieraksts “XI”.” |
| --- | --- | --- |

b)

pēc 4. zemsvītras piezīmes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(5)

Piemēro tikai trešām valstīm, par kurām Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikuma 1. daļā 6. ailē “Īpašie nosacījumi” ir ieraksts “XI”.”

;

| 4) | II pielikuma 2. daļā “PG” (papildu garantijas) pievieno šādu ierakstu “K”:






  ““K” | saimniecības vai nodalījumi, kas atzīti par tādiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus.” |
| --- | --- | --- |

4)

II pielikuma 2. daļā “PG” (papildu garantijas) pievieno šādu ierakstu “K”:

““K”

saimniecības vai nodalījumi, kas atzīti par tādiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus.”

;

| 5) | II pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “POR” groza šādi:






  a) | parauga II.1.3. punktu aizstāj ar šādu:







  “II.1.3. | gaļa atbilst Regulas (EK) Nr. 2075/2005 prasībām, kurās paredzēti īpaši noteikumi par oficiālām kontrolēm attiecībā uz Trichinella gaļā, konkrētāk: |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) vai nu | [tai ir veikta pārbaude ar hidrolīzes metodi, kuras rezultāti bija negatīvi;], |
| (1) vai | [tā ir bijusi pakļauta saldēšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 II pielikumu;], |
| (1) (7) vai | [tā ir iegūta no tādu mājas cūku gaļas, kas vai nu ir no saimniecības, par kuru oficiāli atzīts, ka tā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu, vai nav atšķirtas no mātes un ir jaunākas par 5 nedēļām;]” |

5)

II pielikuma 2. daļā veterinārā sertifikāta paraugu “POR” groza šādi:

a)

parauga II.1.3. punktu aizstāj ar šādu:

“II.1.3.

gaļa atbilst Regulas (EK) Nr. 2075/2005 prasībām, kurās paredzēti īpaši noteikumi par oficiālām kontrolēm attiecībā uz Trichinella gaļā, konkrētāk:

(1) vai nu

[tai ir veikta pārbaude ar hidrolīzes metodi, kuras rezultāti bija negatīvi;],

(1) vai

[tā ir bijusi pakļauta saldēšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 II pielikumu;],

(1) (7) vai

[tā ir iegūta no tādu mājas cūku gaļas, kas vai nu ir no saimniecības, par kuru oficiāli atzīts, ka tā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu, vai nav atšķirtas no mātes un ir jaunākas par 5 nedēļām;]”

;

| b) | pēc 6. zemsvītras piezīmes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(7) | Piemēro tikai trešām valstīm, par kurām Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļas slejā “PG” ir ieraksts “K”.” |
| --- | --- | --- |

b)

pēc 6. zemsvītras piezīmes pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(7)

Piemēro tikai trešām valstīm, par kurām Regulas (ES) Nr. 206/2010 II pielikuma 1. daļas slejā “PG” ir ieraksts “K”.”

2. pants

Pārejas periodā, kas ilgst līdz 2015. gada 31. martam, Savienībā joprojām var ievest dzīvu dzīvnieku un svaigas gaļas sūtījumus, kuru pavaddokumentos ir attiecīgi veterinārie sertifikāti, kas izdoti ne vēlāk kā 2015. gada 1. martā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 206/2010 I pielikumā sniegtajiem veterināro sertifikātu paraugiem “POR-X” un “POR-Y” un minētās regulas II pielikumā sniegto veterinārā sertifikāta paraugu “POR” tādā redakcijā, kāda bija pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 321. lpp.

1

(2)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

3

(4)  Komisijas 2010. gada 12. marta Regula (ES) Nr. 206/2010, ar ko izveido sarakstus, kuros iekļautas trešās valstis, to teritorijas vai daļas, no kurām Eiropas Savienībā atļauts ievest konkrētus dzīvniekus un svaigu gaļu, un nosaka veterinārās sertifikācijas prasības (OV L 73, 20.3.2010., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2005. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (OV L 338, 22.12.2005., 60. lpp.).

5

Trichinella

(6)  Komisijas 2014. gada 7. marta Regula (ES) Nr. 216/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (OV L 69, 8.3.2014., 85. lpp.).

6

Trichinella

(7)  Komisijas 2014. gada 21. oktobra Regula (ES) Nr. 1114/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (OV L 302, 22.10.2014., 46. lpp.).

7

Trichinella

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1219/2014

(2014. gada 13. novembris),

ar ko attiecībā uz teritoriju un trešo valstu sarakstu groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikumu.

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 576/2013 par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu un par Regulas (EK) Nr. 998/2003 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 13. panta 1. un 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1160/2014 (2) bija iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 998/2003 (3) II pielikuma C daļā noteiktajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1160/2014 (2) bija iekļauta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 998/2003 (3) II pielikuma C daļā noteiktajā sarakstā.

| (2) | Pēc tam, kad stāsies spēkā Regula (ES) Nr. 576/2013, ar kuru atceļ un aizstāj Regulu (EK) Nr. 998/2003 un kuru piemēro no 2014. gada 29. decembra, Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma C daļā uzskaitītās valstis un teritorijas no minētā datuma tiks uzskaitītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 (4) II pielikuma 2. daļā.
  Tādēļ bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 2. daļā noteiktajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad stāsies spēkā Regula (ES) Nr. 576/2013, ar kuru atceļ un aizstāj Regulu (EK) Nr. 998/2003 un kuru piemēro no 2014. gada 29. decembra, Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma C daļā uzskaitītās valstis un teritorijas no minētā datuma tiks uzskaitītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 (4) II pielikuma 2. daļā.

Tādēļ bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 2. daļā noteiktajā sarakstā.

| (3) | Skaidrības labad un lai ņemtu vērā Līguma par Horvātijas pievienošanos, kā arī Eiropadomes Lēmuma 2012/419/ES (5) noteikumus, ir lietderīgi grozīt Regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 1. un 2. daļu, kā arī pilnībā aizstāt tās II pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Skaidrības labad un lai ņemtu vērā Līguma par Horvātijas pievienošanos, kā arī Eiropadomes Lēmuma 2012/419/ES (5) noteikumus, ir lietderīgi grozīt Regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikuma 1. un 2. daļu, kā arī pilnībā aizstāt tās II pielikumu.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2013. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2013.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 577/2013 II pielikums tiek aizstāts ar šīs regulas pielikumā esošo tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 29. decembra.

Šī regula ir saistoša kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 178, 28.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regula (ES) Nr. 1160/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikumu attiecībā uz valstu un teritoriju sarakstu (OV L 311, 31.10.2014., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2013 par identifikācijas dokumentu paraugiem suņu, kaķu un mājas sesku nekomerciālai pārvietošanai, teritoriju un trešo valstu saraksta izveidošanu un par deklarāciju formas, izkārtojuma un valodas prasībām atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 576/2013 paredzētajiem konkrētiem nosacījumiem (OV L 178, 28.6.2013., 109. lpp.).

4

(5)  Eiropadomes 2012. gada 11. jūlija Lēmums 2012/419/ES, ar kuru groza statusu, kas Majotai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību (OV L 204, 31.7.2012., 131. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Teritoriju un trešo valstu saraksts, uz kuru ir atsauce Regulas (ES) Nr. 576/2013 13. pantā

1. DAĻA

Teritoriju un trešo valstu saraksts, uz kuru ir atsauce Regulas (ES) Nr. 576/2013 13. panta 1. punktā

| ISO kods | Teritorija vai trešā valsts |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| CH | Šveice |
| FO | Fēru salas |
| GI | Gibraltārs |
| GL | Grenlande |
| IS | Islande |
| LI | Lihtenšteina |
| MC | Monako |
| NO | Norvēģija |
| SM | Sanmarīno |
| VA | Vatikāns |

ISO kods

Teritorija vai trešā valsts

AD

Andora

CH

Šveice

FO

Fēru salas

GI

Gibraltārs

GL

Grenlande

IS

Islande

LI

Lihtenšteina

MC

Monako

NO

Norvēģija

SM

Sanmarīno

VA

Vatikāns

2. DAĻA

Teritoriju un trešo valstu saraksts, uz kuru ir atsauce Regulas (ES) Nr. 576/2013 13. panta 2. punktā

| ISO kods | Teritorija vai trešā valsts | Ietvertās teritorijas |
| --- | --- | --- |
| AC | Debesbraukšanas Sala | |
| AE | Apvienotie Arābu Emirāti | |
| AG | Antigva un Barbuda | |
| AR | Argentīna | |
| AU | Austrālija | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosnija un Hercegovina | |
| BB | Barbadosa | |
| BH | Bahreina | |
| BM | Bermudu Salas | |
| BQ | Bonaire, Sintēstatiusa un Saba (BES Salas) | |
| BY | Baltkrievija | |
| CA | Kanāda | |
| CL | Čīle | |
| CW | Kirasao | |
| FJ | Fidži | |
| FK | Folklenda (Malvinu) Salas | |
| HK | Honkonga | |
| JM | Jamaika | |
| JP | Japāna | |
| KN | Sentkitsa un Nevisa | |
| KY | Kaimanu Salas | |
| LC | Sentlūsija | |
| MS | Montserrata | |
| MK | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | |
| MU | Maurīcija | |
| MX | Meksika | |
| MY | Malaizija | |
| NC | Jaunkaledonija | |
| NZ | Jaunzēlande | |
| PF | Francijas Polinēzija | |
| PM | Senpjēra un Mikelona | |
| RU | Krievija | |
| SG | Singapūra | |
| SH | Sv. Helēnas Sala | |
| SX | Sentmartēna | |
| TT | Trinidāda un Tobāgo | |
| TW | Taivāna | |
| ASV | Amerikas Savienotās Valstis | AS – ASV Samoa
  GU – Guama
  MP – Ziemeļu Marianas salas
  PR – Puertoriko
  VI – ASV Virdžīnu salas” |
| VC | Sentvinsenta un Grenadīnas | |
| VG | Britu Virdžīnu salas | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Volisa un Futunas Salas | |

ISO kods

Teritorija vai trešā valsts

Ietvertās teritorijas

AC

Debesbraukšanas Sala

AE

Apvienotie Arābu Emirāti

AG

Antigva un Barbuda

AR

Argentīna

AU

Austrālija

AW

Aruba

BA

Bosnija un Hercegovina

BB

Barbadosa

BH

Bahreina

BM

Bermudu Salas

BQ

Bonaire, Sintēstatiusa un Saba (BES Salas)

BY

Baltkrievija

CA

Kanāda

CL

Čīle

CW

Kirasao

FJ

Fidži

FK

Folklenda (Malvinu) Salas

HK

Honkonga

JM

Jamaika

JP

Japāna

KN

Sentkitsa un Nevisa

KY

Kaimanu Salas

LC

Sentlūsija

MS

Montserrata

MK

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

MU

Maurīcija

MX

Meksika

MY

Malaizija

NC

Jaunkaledonija

NZ

Jaunzēlande

PF

Francijas Polinēzija

PM

Senpjēra un Mikelona

RU

Krievija

SG

Singapūra

SH

Sv. Helēnas Sala

SX

Sentmartēna

TT

Trinidāda un Tobāgo

TW

Taivāna

ASV

Amerikas Savienotās Valstis

AS – ASV Samoa

GU – Guama

MP – Ziemeļu Marianas salas

PR – Puertoriko

VI – ASV Virdžīnu salas”

VC

Sentvinsenta un Grenadīnas

VG

Britu Virdžīnu salas

VU

Vanuatu

WF

Volisa un Futunas Salas

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1220/2014

(2014. gada 13. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 80,9 |
| MA | 76,7 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 74,9 |
| 0707 00 05 | AL | 67,1 |
| JO | 194,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 121,8 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | MK | 74,3 |
| TR | 75,7 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 50 10 | TR | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0806 10 10 | BR | 291,7 |
| LB | 369,0 |
| PE | 246,7 |
| TR | 149,3 |
| US | 305,8 |
| ZZ | 272,5 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 136,0 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 144,9 |
| US | 192,5 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

80,9

MA

76,7

MK

67,1

ZZ

74,9

0707 00 05

AL

67,1

JO

194,1

TR

127,6

ZZ

129,6

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,5

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

121,8

TR

74,4

ZZ

98,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

MK

74,3

TR

75,7

ZZ

75,0

0805 50 10

TR

88,9

ZZ

88,9

0806 10 10

BR

291,7

LB

369,0

PE

246,7

TR

149,3

US

305,8

ZZ

272,5

0808 10 80

BR

51,7

CA

136,0

CL

87,9

NZ

144,9

US

192,5

ZA

131,6

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/29

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 10. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz to, lai grozītu minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju

(2014/790/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (1) (“Nolīgums”) tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (1) (“Nolīgums”) tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Nolīguma 18. pantā ir paredzēts, ka Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 14. pantu (“Apvienotā komiteja”), ar lēmumu var pieņemt grozījumus Nolīguma II pielikumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 18. pantā ir paredzēts, ka Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 14. pantu (“Apvienotā komiteja”), ar lēmumu var pieņemt grozījumus Nolīguma II pielikumā par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

| (3) | Lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, Nolīguma II pielikumu nepieciešams grozīt, lai iekļautu jaunos Savienības tiesību aktus, kas Nolīgumā pašlaik nav minēti. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, Nolīguma II pielikumu nepieciešams grozīt, lai iekļautu jaunos Savienības tiesību aktus, kas Nolīgumā pašlaik nav minēti.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu Nolīguma II pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu Nolīguma II pielikumā.

| (5) | Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (“Apvienotā komiteja”), pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām tehniskām izmaiņām lēmuma projektā bez papildu Padomes lēmuma.

2. pants

Pēc Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 10. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MARTINA

---

(1)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

1

---

PROJEKTS

Apvienotās komitejas, kas izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, Lēmums Nr. .../...

(... gada ...),

ar ko groza minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (1) (“Nolīgums”) un jo īpaši tā 14. un 18. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju aizstāja ar Apvienotās komitejas 2012. gada 31. marta Lēmumu Nr. 1/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju aizstāja ar Apvienotās komitejas 2012. gada 31. marta Lēmumu Nr. 1/2012 (2).

| (3) | Nolīguma II pielikums būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā jaunos Eiropas Savienības tiesību aktus, kuri ir stājušies spēkā kopš Nolīguma stāšanās spēkā, proti, grozījumus, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 987/2009 (4) izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1244/2010 (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 465/2012 (6) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1224/2012 (7). |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma II pielikums būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā jaunos Eiropas Savienības tiesību aktus, kuri ir stājušies spēkā kopš Nolīguma stāšanās spēkā, proti, grozījumus, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 987/2009 (4) izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1244/2010 (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 465/2012 (6) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1224/2012 (7).

| (4) | Būtu jāņem vērā arī lēmumi un ieteikumi, ko nolūkā īstenot Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 ir pieņēmusi Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 1/2012 stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāņem vērā arī lēmumi un ieteikumi, ko nolūkā īstenot Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 ir pieņēmusi Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai pēc Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 1/2012 stāšanās spēkā.

| (5) | Nolīguma II pielikums būtu jāatjaunina atbilstoši izmaiņām attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos, |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma II pielikums būtu jāatjaunina atbilstoši izmaiņām attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (“Nolīgums”) II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas Apvienotajā komitejā.

Briselē,

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

sekretāri

---

(1)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

1

(2)  OV L 103, 13.4.2012., 51. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp., labota ar OV L 200, 7.6.2004., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1244/2010 (2010. gada 9. decembris) (OV L 338, 22.12.2010., 35. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 465/2012 (2012. gada 22. maijs) (OV L 149, 8.6.2012., 4. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1224/2012 (2012. gada 18. decembris) (OV L 349, 19.12.2012., 45. lpp.).

7

PIELIKUMS

Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos II pielikumu groza šādi:

| 1) | A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 1. punktā vārdus “kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un ar ko nosaka tās pielikumu saturu (1)” aizstāj ar šādu tekstu:
  “kas grozīta ar:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un ar ko nosaka tās pielikumu saturu (2), |
| --- | --- | --- |

1)

A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 1. punktā vārdus “kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un ar ko nosaka tās pielikumu saturu (1)” aizstāj ar šādu tekstu:

“kas grozīta ar:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 988/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un ar ko nosaka tās pielikumu saturu (2),

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 1244/2010 (2010. gada 9. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (3), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 1244/2010 (2010. gada 9. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (3),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 465/2012 (2012. gada 22. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (4), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 465/2012 (2012. gada 22. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (4),

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 1224/2012 (2012. gada 18. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (5).” |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 1224/2012 (2012. gada 18. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (5).”

| 2) | A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 1. punktā aiz virsraksta “Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 883/2004 pielāgo šādi:” h) apakšpunkta 1. punkta ierakstā vārdus “1965. gada 19. marta Federālais likums par papildu pabalstiem” aizstāj ar šādu tekstu:
  “2006. gada 6. oktobra Federālais likums par papildu pabalstiem”; |
| --- | --- |

2)

A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 1. punktā aiz virsraksta “Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 883/2004 pielāgo šādi:” h) apakšpunkta 1. punkta ierakstā vārdus “1965. gada 19. marta Federālais likums par papildu pabalstiem” aizstāj ar šādu tekstu:

“2006. gada 6. oktobra Federālais likums par papildu pabalstiem”;

| 3) | A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 2. punktā aiz vārdiem “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (6),” iekļauj šādu tekstu:
  “kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 1244/2010 (2010. gada 9. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (7), |
| --- | --- | --- |

3)

A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 2. punktā aiz vārdiem “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 (2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (6),” iekļauj šādu tekstu:

“kurā grozījumi izdarīti ar:

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 1244/2010 (2010. gada 9. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (7),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 465/2012 (2012. gada 22. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (8), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 465/2012 (2012. gada 22. maijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (8),

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 1224/2012 (2012. gada 18. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (9).” |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 1224/2012 (2012. gada 18. decembris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 (9).”

| 4) | A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 2. punktā aiz virsraksta “Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 987/2009 pielāgo šādi:” svītro šādus vārdus:
  “Šveices un Itālijas 2005. gada 20. decembra nolīgums, ar ko nosaka īpašas veselības aprūpes pabalstu atlīdzināšanas procedūras”; |
| --- | --- |

4)

A iedaļa. Tiesību akti, uz kuriem sniegtas atsauces: 2. punktā aiz virsraksta “Piemērojot šo nolīgumu, Regulu (EK) Nr. 987/2009 pielāgo šādi:” svītro šādus vārdus:

“Šveices un Itālijas 2005. gada 20. decembra nolīgums, ar ko nosaka īpašas veselības aprūpes pabalstu atlīdzināšanas procedūras”

| 5) | B iedaļa. Tiesību akti, ko Līgumslēdzējas puses ņem vērā: aiz 21. punkta iekļauj šādus punktus:






  “22. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. E2 (2010. gada 3. marts) par izmaiņu vadības procedūras izstrādi attiecībā uz tādu informāciju par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. pantā definētajām organizācijām, kura norādīta elektroniskajā direktorijā, kas ir neatņemama EESSI daļa (10). |
| --- | --- | --- |

5)

B iedaļa. Tiesību akti, ko Līgumslēdzējas puses ņem vērā: aiz 21. punkta iekļauj šādus punktus:

“22.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. E2 (2010. gada 3. marts) par izmaiņu vadības procedūras izstrādi attiecībā uz tādu informāciju par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. pantā definētajām organizācijām, kura norādīta elektroniskajā direktorijā, kas ir neatņemama EESSI daļa (10).

| 23. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. E3 (2011. gada 19. oktobris) par pārejas laiku, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 (11) 95. pantā. |
| --- | --- |

23.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. E3 (2011. gada 19. oktobris) par pārejas laiku, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 (11) 95. pantā.

| 24. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. H6 (2010. gada 16. decembris) par konkrētu principu piemērošanu attiecībā uz periodu summēšanu saskaņā ar 6. pantu Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (12). |
| --- | --- |

24.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. H6 (2010. gada 16. decembris) par konkrētu principu piemērošanu attiecībā uz periodu summēšanu saskaņā ar 6. pantu Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (12).

| 25. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. S8, (2011. gada 15. jūnijs) par protēžu, nozīmīgu palīgierīču vai citu būtisku pabalstu natūrā piešķiršanu, ko paredz Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu (13) 33. pants. |
| --- | --- |

25.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. S8, (2011. gada 15. jūnijs) par protēžu, nozīmīgu palīgierīču vai citu būtisku pabalstu natūrā piešķiršanu, ko paredz Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu (13) 33. pants.

| 26. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. U4 (2011. gada 13. decembris) par atmaksāšanas procedūrām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 6. un 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 987/2009 (14) 70. pantu.” |
| --- | --- |

26.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. U4 (2011. gada 13. decembris) par atmaksāšanas procedūrām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 65. panta 6. un 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 987/2009 (14) 70. pantu.”

;

| 6) | C iedaļa. Tiesību akti, ko līgumslēdzējas puses pieņem zināšanai: aiz 2. punkta pievieno šādu punktu:






  “3. | Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Ieteikums Nr. S1 (2012. gada 15. marts) par dzīvu donoru orgānu pārrobežu ziedošanas finansiālajiem aspektiem (15).” |
| --- | --- | --- |

6)

C iedaļa. Tiesību akti, ko līgumslēdzējas puses pieņem zināšanai: aiz 2. punkta pievieno šādu punktu:

“3.

Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Ieteikums Nr. S1 (2012. gada 15. marts) par dzīvu donoru orgānu pārrobežu ziedošanas finansiālajiem aspektiem (15).”

---

(1)  OV L 284, 30.10.2009., 43. lpp.

(2)  OV L 284, 30.10.2009., 43. lpp.

(3)  OV L 338, 22.12.2010., 35. lpp.

(4)  OV L 149, 8.6.2012., 4. lpp.

(5)  OV L 349, 19.12.2012., 45. lpp.

(6)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

(7)  OV L 338, 22.12.2010., 35. lpp.

(8)  OV L 149, 8.6.2012., 4. lpp.

(9)  OV L 349, 19.12.2012., 45. lpp.

(10)  OV C 187, 10.7.2010., 5. lpp. [Sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniska apmaiņa]

(11)  OV C 12, 14.1.2012., 6. lpp.

(12)  OV C 45, 12.2.2011., 5. lpp.

(13)  OV C 262, 6.9.2011., 6. lpp.

(14)  OV C 57, 25.2.2012., 4. lpp.

(15)  OV C 240, 10.8.2012., 3. lpp.

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/35

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 25. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06), ko īstenojusi Čehija attiecībā uz vairākiem reģionālajiem autobusu satiksmes operatoriem Ūsti reģionā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 4081)

(Autentisks ir tikai teksts čehu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/791/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (ES) darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2005. gada 14. februāra vēstulē saņēma sūdzību no uzņēmuma Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (turpmāk tekstā DPÚK) par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts reģionālajiem autobusu transporta operatoriem Čehijas Ūsti reģionā. DPÚK ir akciju sabiedrība un reģionālo autobusu transporta pakalpojumu operators Ūsti reģionā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2005. gada 14. februāra vēstulē saņēma sūdzību no uzņēmuma Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (turpmāk tekstā DPÚK) par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts reģionālajiem autobusu transporta operatoriem Čehijas Ūsti reģionā. DPÚK ir akciju sabiedrība un reģionālo autobusu transporta pakalpojumu operators Ūsti reģionā.

| (2) | Komisija pieprasīja informāciju no Čehijas iestādēm 2005. gada 11. maijā, 2006. gada 23. janvārī, 2006. gada 5. oktobrī un 2007. gada 19. jūlijā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija pieprasīja informāciju no Čehijas iestādēm 2005. gada 11. maijā, 2006. gada 23. janvārī, 2006. gada 5. oktobrī un 2007. gada 19. jūlijā.

| (3) | Čehijas iestādes atbildēja 2005. gada 22. novembrī, 2006. gada 7. aprīlī, 2006. gada 21. decembrī, 2007. gada 17. oktobrī un 2008. gada 25. martā. |
| --- | --- |

(3)

Čehijas iestādes atbildēja 2005. gada 22. novembrī, 2006. gada 7. aprīlī, 2006. gada 21. decembrī, 2007. gada 17. oktobrī un 2008. gada 25. martā.

| (4) | DPÚK iesniedza papildu informāciju 2006. gada 21. februāra un 2006. gada 31. oktobra vēstulēs. |
| --- | --- |

(4)

DPÚK iesniedza papildu informāciju 2006. gada 21. februāra un 2006. gada 31. oktobra vēstulēs.

| (5) | Komisija tikās ar DPÚK2007. gada 26. jūlijā un ar Čehijas iestādēm 2007. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija tikās ar DPÚK2007. gada 26. jūlijā un ar Čehijas iestādēm 2007. gada 28. augustā.

| (6) | Ar 2008. gada 16. aprīļa vēstuli Komisija paziņoja Čehijai par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz noteiktiem pasākumiem, kas, iespējams, uzskatāmi par valsts atbalstu (turpmāk tekstā “lēmums par procedūras sākšanu”). Čehija 2008. gada 21. augustā iesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2008. gada 16. aprīļa vēstuli Komisija paziņoja Čehijai par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz noteiktiem pasākumiem, kas, iespējams, uzskatāmi par valsts atbalstu (turpmāk tekstā “lēmums par procedūras sākšanu”). Čehija 2008. gada 21. augustā iesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu.

| (7) | Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par iespējamajiem atbalsta pasākumiem, lēmumu par procedūras sākšanu publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(7)

Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par iespējamajiem atbalsta pasākumiem, lēmumu par procedūras sākšanu publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (8) | Komisija 2008. gada 22. augustā saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas (DPÚK). Tā pārsūtīja šīs piezīmes Čehijai, kurai tika dota iespēja sniegt atbildi. Čehijas atbilde tika saņemta 2008. gada 4. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2008. gada 22. augustā saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas (DPÚK). Tā pārsūtīja šīs piezīmes Čehijai, kurai tika dota iespēja sniegt atbildi. Čehijas atbilde tika saņemta 2008. gada 4. decembra vēstulē.

| (9) | Komisija 2010. gada 15. jūlijā pieprasīja Čehijai sniegt piezīmes par Komisijas nodomu pārbaudīt vairāku sūdzībā minēto pasākumu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (3). Čehija sniedza piezīmes 2010. gada 12. augustā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 15. jūlijā pieprasīja Čehijai sniegt piezīmes par Komisijas nodomu pārbaudīt vairāku sūdzībā minēto pasākumu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (3). Čehija sniedza piezīmes 2010. gada 12. augustā.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

| (10) | Kā norādīja DPÚK, Ūsti reģiona iestādes piešķīra kompensāciju noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Turklāt uz minētajiem operatoriem dažādos veidos tika attiecināti vairāki iespējami valsts atbalsta pasākumi, proti, aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, dotācijas, garantijas, pamatkapitāla palielināšana, transportlīdzekļu noma, autoostu noma un stāvlaika skaitītāju ekspluatācija. |
| --- | --- |

(10)

Kā norādīja DPÚK, Ūsti reģiona iestādes piešķīra kompensāciju noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Turklāt uz minētajiem operatoriem dažādos veidos tika attiecināti vairāki iespējami valsts atbalsta pasākumi, proti, aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem, dotācijas, garantijas, pamatkapitāla palielināšana, transportlīdzekļu noma, autoostu noma un stāvlaika skaitītāju ekspluatācija.

| (11) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka tā nevar novērtēt vairāku pasākumu atbilstību Līgumam, jo šie pasākumi ir īstenoti pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Attiecībā uz citiem pasākumiem Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu jau bija konstatējusi, ka tie nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(11)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija secināja, ka tā nevar novērtēt vairāku pasākumu atbilstību Līgumam, jo šie pasākumi ir īstenoti pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Attiecībā uz citiem pasākumiem Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu jau bija konstatējusi, ka tie nav valsts atbalsts.

| (12) | Līdz ar to Komisija pauda šaubas attiecībā uz šādiem pasākumiem:






  a) | Ūsti reģiona sniegtās kompensācijas noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi transporta pakalpojumu nozarē 2005. un 2006. gadā; |
| --- | --- | --- |

(12)

Līdz ar to Komisija pauda šaubas attiecībā uz šādiem pasākumiem:

a)

Ūsti reģiona sniegtās kompensācijas noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi transporta pakalpojumu nozarē 2005. un 2006. gadā;

| b) | Ūsti reģiona sniegtās kompensācijas noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam; |
| --- | --- |

b)

Ūsti reģiona sniegtās kompensācijas noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam;

| c) | Ūsti reģiona sniegtās kompensācijas noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

Ūsti reģiona sniegtās kompensācijas noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim;

| d) | Ūsti pie Labas pašvaldības 2004. gada 23. jūlijā un 2005. gada 11. aprīlī sniegtās garantijas uzņēmumam Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (turpmāk tekstā DP Ústí), sniedzot nodrošinājumu aizdevumiem attiecīgi CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

d)

Ūsti pie Labas pašvaldības 2004. gada 23. jūlijā un 2005. gada 11. aprīlī sniegtās garantijas uzņēmumam Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (turpmāk tekstā DP Ústí), sniedzot nodrošinājumu aizdevumiem attiecīgi CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā;

| e) | DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 miljoniem, ko 2006. gadā nodrošināja Ūsti pie Labas pašvaldība. |
| --- | --- |

e)

DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 miljoniem, ko 2006. gadā nodrošināja Ūsti pie Labas pašvaldība.

2.1.   ATTIECĪGAIS TIESISKAIS REGULĒJUMS LAIKPOSMĀ NO 2004. LĪDZ 2007. GADAM

| (13) | Čehijā sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumus var sniegt tikai licencēti operatori. Čehijā ir divu veidu sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumu režīmi. Pirmais režīms attiecas uz transporta pakalpojumiem, ko sniedz komerciāli, pamatojoties uz licencēm, kas izdotas operatoriem, kuriem ir vispārējā atļauja (“koncese”) nodarboties ar sabiedriskajiem autobusu pārvadājumiem. Otrais režīms attiecas uz transporta pakalpojumiem ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām saskaņā ar licencēm atsevišķiem maršrutiem, kas izdotas operatoriem, kuriem ir vispārējā atļauja (“koncese”) nodarboties ar sabiedriskajiem autobusu pārvadājumiem, kā arī saskaņā ar i) līgumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām vai ii) attiecīgās iestādes lēmumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšanu (4). |
| --- | --- |

(13)

Čehijā sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumus var sniegt tikai licencēti operatori. Čehijā ir divu veidu sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumu režīmi. Pirmais režīms attiecas uz transporta pakalpojumiem, ko sniedz komerciāli, pamatojoties uz licencēm, kas izdotas operatoriem, kuriem ir vispārējā atļauja (“koncese”) nodarboties ar sabiedriskajiem autobusu pārvadājumiem. Otrais režīms attiecas uz transporta pakalpojumiem ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām saskaņā ar licencēm atsevišķiem maršrutiem, kas izdotas operatoriem, kuriem ir vispārējā atļauja (“koncese”) nodarboties ar sabiedriskajiem autobusu pārvadājumiem, kā arī saskaņā ar i) līgumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām vai ii) attiecīgās iestādes lēmumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšanu (4).

| (14) | Čehijā sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumus var sniegt tikai licencēti operatori. Čehijas iestādes norāda, ka licence ir iestāžu piešķirta atļauja sniegt regulārus sabiedriskā transporta pakalpojumus. Šādas licences mērķis ir garantēt, lai autobusu pārvadājumus veiktu tikai tādi operatori, kas atbilst noteiktiem kvalitātes kritērijiem. Saskaņā ar Likuma Nr. 111/1994 par autotransportu (lik. krāj.) 18. iedaļu (turpmāk tekstā “Likums par autotransportu” (5)) šajās prasībās jo īpaši ietvertas saistības sniegt pakalpojumu saskaņā ar apstiprinātu grafiku, garantēt noteikta līmeņa drošību pasažieriem, kā arī publicēt grafikus un norādīt uz autobusiem maršrutu nosaukumus. Periodā, par kuru veikta izmeklēšana, reģionālie autobusu transporta pakalpojumi Ūsti reģionā tika pilnībā liberalizēti, jo minētajā periodā Čehijā reģionālos autobusu transporta pakalpojumus varēja sniegt jebkurš citas dalībvalsts operators, kas atbilda licences iegūšanas nosacījumiem. Pašreizējā sistēma šādā formā ir pastāvējusi kopš 2004. gada. |
| --- | --- |

(14)

Čehijā sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumus var sniegt tikai licencēti operatori. Čehijas iestādes norāda, ka licence ir iestāžu piešķirta atļauja sniegt regulārus sabiedriskā transporta pakalpojumus. Šādas licences mērķis ir garantēt, lai autobusu pārvadājumus veiktu tikai tādi operatori, kas atbilst noteiktiem kvalitātes kritērijiem. Saskaņā ar Likuma Nr. 111/1994 par autotransportu (lik. krāj.) 18. iedaļu (turpmāk tekstā “Likums par autotransportu” (5)) šajās prasībās jo īpaši ietvertas saistības sniegt pakalpojumu saskaņā ar apstiprinātu grafiku, garantēt noteikta līmeņa drošību pasažieriem, kā arī publicēt grafikus un norādīt uz autobusiem maršrutu nosaukumus. Periodā, par kuru veikta izmeklēšana, reģionālie autobusu transporta pakalpojumi Ūsti reģionā tika pilnībā liberalizēti, jo minētajā periodā Čehijā reģionālos autobusu transporta pakalpojumus varēja sniegt jebkurš citas dalībvalsts operators, kas atbilda licences iegūšanas nosacījumiem. Pašreizējā sistēma šādā formā ir pastāvējusi kopš 2004. gada.

| (15) | Likuma par autotransportu 19. iedaļā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības jāsaprot kā saistības, kuras operatoram jāpilda sabiedrības interesēs un kuras operators citkārt nepieņemtu vai pieņemtu tikai daļēji to ekonomiskā neizdevīguma dēļ. Sabiedrisko pakalpojumu saistības operatoram tiek noteiktas rakstiskā līgumā ar attiecīgajām valsts iestādēm (6). Sabiedrisko pakalpojumu saistības ir definētas, tieši atsaucoties uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 1191/69 (7) 14. pantu, kura 1. punktā minēts, ka “sabiedrisko pakalpojumu līgums var īpaši attiekties uz: – transporta pakalpojumiem, kas atbilst noteiktajiem nepārtrauktības, regularitātes, pārvadājumu jaudas un kvalitātes standartiem; – papildu transporta pakalpojumiem; – transporta pakalpojumiem par noteiktām likmēm un ar noteiktajiem nosacījumiem, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām vai uz dažiem maršrutiem; – pakalpojumu pielāgošanu faktiskajām prasībām.” |
| --- | --- |

(15)

Likuma par autotransportu 19. iedaļā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības jāsaprot kā saistības, kuras operatoram jāpilda sabiedrības interesēs un kuras operators citkārt nepieņemtu vai pieņemtu tikai daļēji to ekonomiskā neizdevīguma dēļ. Sabiedrisko pakalpojumu saistības operatoram tiek noteiktas rakstiskā līgumā ar attiecīgajām valsts iestādēm (6). Sabiedrisko pakalpojumu saistības ir definētas, tieši atsaucoties uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 1191/69 (7) 14. pantu, kura 1. punktā minēts, ka “sabiedrisko pakalpojumu līgums var īpaši attiekties uz: – transporta pakalpojumiem, kas atbilst noteiktajiem nepārtrauktības, regularitātes, pārvadājumu jaudas un kvalitātes standartiem; – papildu transporta pakalpojumiem; – transporta pakalpojumiem par noteiktām likmēm un ar noteiktajiem nosacījumiem, jo īpaši dažām pasažieru kategorijām vai uz dažiem maršrutiem; – pakalpojumu pielāgošanu faktiskajām prasībām.”

| (16) | Saskaņā ar Likumu par autotransportu attiecīgās valsts iestādes pienākums ir kompensēt pierādāmus zaudējumus, kas operatoram radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (8). Saskaņā ar minētā likuma 19.b iedaļu pierādāmi zaudējumi sabiedriskā pasažieru transporta jomā ir definēti kā “starpība starp ekonomiski pamatotu izmaksu un samērīgas peļņas summu (9) un operatora gūtajiem ienākumiem un ieņēmumiem, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības”. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Likumu par autotransportu attiecīgās valsts iestādes pienākums ir kompensēt pierādāmus zaudējumus, kas operatoram radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (8). Saskaņā ar minētā likuma 19.b iedaļu pierādāmi zaudējumi sabiedriskā pasažieru transporta jomā ir definēti kā “starpība starp ekonomiski pamatotu izmaksu un samērīgas peļņas summu (9) un operatora gūtajiem ienākumiem un ieņēmumiem, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības”.

| (17) | Likuma par autotransportu 19.b iedaļas 3. punktā noteikts, ka operators iesniedz objektīvu tāmi par pierādāmiem zaudējumiem attiecībā uz visu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību periodu, par kuru noslēgts sabiedrisko pakalpojumu saistību līgums – tā ir obligāta prasība, lai varētu noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Reģions atmaksā pierādāmos zaudējumus, nepārsniedzot objektīvo tāmi. Šo summu var papildināt vienīgi ar neparedzamām izmaksām. Šī pierādāmo zaudējumu objektīvā tāme ir paredzamo zaudējumu aprēķins, ko pirms pakalpojumu sniegšanas ir sagatavojis neatkarīgs eksperts. Saskaņā ar Likuma par autotransportu 19.b iedaļas 3. punktu pat gadījumā, ja pēc līguma izpildes operators pieprasa lielāku kompensāciju par zaudējumiem, valsts iestādes nemaina iepriekš minētajā tāmē noteikto maksimālo summu. Savukārt, ja faktiskie zaudējumi ir mazākas par pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi, tad tiek kompensēti vienīgi faktiskie zaudējumi. Kompensāciju var sniegt arī par neparedzamām izmaksām, kas radušās līguma izpildes gaitā un ko nevarēja paredzēt līguma noslēgšanas brīdī. |
| --- | --- |

(17)

Likuma par autotransportu 19.b iedaļas 3. punktā noteikts, ka operators iesniedz objektīvu tāmi par pierādāmiem zaudējumiem attiecībā uz visu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību periodu, par kuru noslēgts sabiedrisko pakalpojumu saistību līgums – tā ir obligāta prasība, lai varētu noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Reģions atmaksā pierādāmos zaudējumus, nepārsniedzot objektīvo tāmi. Šo summu var papildināt vienīgi ar neparedzamām izmaksām. Šī pierādāmo zaudējumu objektīvā tāme ir paredzamo zaudējumu aprēķins, ko pirms pakalpojumu sniegšanas ir sagatavojis neatkarīgs eksperts. Saskaņā ar Likuma par autotransportu 19.b iedaļas 3. punktu pat gadījumā, ja pēc līguma izpildes operators pieprasa lielāku kompensāciju par zaudējumiem, valsts iestādes nemaina iepriekš minētajā tāmē noteikto maksimālo summu. Savukārt, ja faktiskie zaudējumi ir mazākas par pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi, tad tiek kompensēti vienīgi faktiskie zaudējumi. Kompensāciju var sniegt arī par neparedzamām izmaksām, kas radušās līguma izpildes gaitā un ko nevarēja paredzēt līguma noslēgšanas brīdī.

| (18) | Pierādāmo zaudējumu noteikšana, pierādāmo zaudējumu objektīvas tāmes aprēķina metode, noteikumi par līdzekļu piešķiršanu no attiecīgajiem budžetiem, pierādāmu zaudējumu aprēķina attaisnojošie dokumenti un veids, kādā valdībai jāuzrauga transporta pakalpojumu finansējums, ir reglamentēts īstenošanas noteikumos (10). |
| --- | --- |

(18)

Pierādāmo zaudējumu noteikšana, pierādāmo zaudējumu objektīvas tāmes aprēķina metode, noteikumi par līdzekļu piešķiršanu no attiecīgajiem budžetiem, pierādāmu zaudējumu aprēķina attaisnojošie dokumenti un veids, kādā valdībai jāuzrauga transporta pakalpojumu finansējums, ir reglamentēts īstenošanas noteikumos (10).

| (19) | Sākot no 2003. gada 1. janvāra, reģionālās iestādes (tostarp Ūsti reģiona iestādes) kļuva atbildīgas par līgumu noslēgšanu ar transporta operatoriem par reģionālo sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanu Čehijā. Vispārējie autobusu transporta pakalpojumi Čehijā tiek sniegti divos veidos. Pirmkārt, transporta pamatpakalpojumus, kas saskaņā ar Likuma par autotransportu 19.a un 19.b iedaļu ir uzskatāmi par pakalpojumiem, kuri nodrošina reģionālo transportu, pārvalda attiecīgās reģionālās iestādes. Pierādāmos zaudējums sedz reģioni no saviem budžetiem. Otrkārt, citus transporta pakalpojumus, kas saskaņā Likuma par autotransportu 19.c iedaļu ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina pašvaldību transporta vajadzības, kuras ir plašākas par reģiona transporta pamatpakalpojumiem, pārvalda pašvaldības. Attiecībā uz šiem pārējiem transporta pakalpojumiem pašvaldība ar operatoru noslēdz sabiedrisko pakalpojumu līgumu un pierādāmos zaudējumus, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, sedz no sava budžeta. Kompensācijas par transporta pamatpakalpojumiem un citiem pakalpojumiem nedrīkst pārklāties – ja noteikta maršruta zaudējumus sedz reģionālā iestāde, pašvaldības iestāde nedrīkst kompensēt tos pašus zaudējumus un vice versa, lai nebūtu iespējama divkārša kompensācija. |
| --- | --- |

(19)

Sākot no 2003. gada 1. janvāra, reģionālās iestādes (tostarp Ūsti reģiona iestādes) kļuva atbildīgas par līgumu noslēgšanu ar transporta operatoriem par reģionālo sabiedriskā transporta pakalpojumu sniegšanu Čehijā. Vispārējie autobusu transporta pakalpojumi Čehijā tiek sniegti divos veidos. Pirmkārt, transporta pamatpakalpojumus, kas saskaņā ar Likuma par autotransportu 19.a un 19.b iedaļu ir uzskatāmi par pakalpojumiem, kuri nodrošina reģionālo transportu, pārvalda attiecīgās reģionālās iestādes. Pierādāmos zaudējums sedz reģioni no saviem budžetiem. Otrkārt, citus transporta pakalpojumus, kas saskaņā Likuma par autotransportu 19.c iedaļu ir uzskatāmi par tādiem, kas nodrošina pašvaldību transporta vajadzības, kuras ir plašākas par reģiona transporta pamatpakalpojumiem, pārvalda pašvaldības. Attiecībā uz šiem pārējiem transporta pakalpojumiem pašvaldība ar operatoru noslēdz sabiedrisko pakalpojumu līgumu un pierādāmos zaudējumus, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības, sedz no sava budžeta. Kompensācijas par transporta pamatpakalpojumiem un citiem pakalpojumiem nedrīkst pārklāties – ja noteikta maršruta zaudējumus sedz reģionālā iestāde, pašvaldības iestāde nedrīkst kompensēt tos pašus zaudējumus un vice versa, lai nebūtu iespējama divkārša kompensācija.

2.2.   KOMPENSĀCIJAS PAR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS SAISTĪBU IZPILDI 2005. UN 2006. GADĀ

| (20) | Kā norāda Čehijas iestādes, Ūsti reģions 2004. gada rudenī mēģināja aizstāt esošos daudzgadu līgumus par reģionālo autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu ar jauniem, iespējams, lētākiem līgumiem. Lai to izdarītu, Ūsti reģions paziņoja par informācijas vākšanas pasākumu sākšanu, lai iegūtu pietiekamus datus par paredzamajām šādu pakalpojumu sniegšanas tirgus cenām. Tomēr pēc šiem pasākumiem galu galā jauni līgumi netika noslēgti. |
| --- | --- |

(20)

Kā norāda Čehijas iestādes, Ūsti reģions 2004. gada rudenī mēģināja aizstāt esošos daudzgadu līgumus par reģionālo autobusu transporta pakalpojumu sniegšanu ar jauniem, iespējams, lētākiem līgumiem. Lai to izdarītu, Ūsti reģions paziņoja par informācijas vākšanas pasākumu sākšanu, lai iegūtu pietiekamus datus par paredzamajām šādu pakalpojumu sniegšanas tirgus cenām. Tomēr pēc šiem pasākumiem galu galā jauni līgumi netika noslēgti.

| (21) | Tā vietā Ūsti reģiona iestādes nolēma pagarināt esošos līgumus līdz 2005. gada 30. aprīlim, sagatavojot līgumu pielikumus ar šādiem operatoriem: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (turpmāk tekstā ČSAD) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (turpmāk tekstā DP Ústí), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (turpmāk tekstā DP Teplice), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (turpmāk tekstā DP Chomutov), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (turpmāk tekstā DP Děčín), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (turpmāk tekstā DP Most), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (turpmāk tekstā Podbořany), Miroslav Ohem – SADO (turpmāk tekstā Miroslav Ohem), Petr Frommel – FOBUS (turpmāk tekstā Petr Frommel) un Petr Stejskal – SPORTBUS (turpmāk tekstā Petr Stejskal). |
| --- | --- |

(21)

Tā vietā Ūsti reģiona iestādes nolēma pagarināt esošos līgumus līdz 2005. gada 30. aprīlim, sagatavojot līgumu pielikumus ar šādiem operatoriem: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (turpmāk tekstā ČSAD) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (turpmāk tekstā DP Ústí), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (turpmāk tekstā DP Teplice), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (turpmāk tekstā DP Chomutov), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (turpmāk tekstā DP Děčín), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (turpmāk tekstā DP Most), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (turpmāk tekstā Podbořany), Miroslav Ohem – SADO (turpmāk tekstā Miroslav Ohem), Petr Frommel – FOBUS (turpmāk tekstā Petr Frommel) un Petr Stejskal – SPORTBUS (turpmāk tekstā Petr Stejskal).

| (22) | 2005. gada pavasarī tika noslēgti papildu pielikumi, ar kuriem līgumi tika pagarināti līdz 2005. gada 31. decembrim. Šie pielikumi tika noslēgti ar iepriekšējā apsvērumā uzskaitītajiem operatoriem, izņemot Petr Frommel, kurš vairs nebija ieinteresēts transporta pakalpojumu sniegšanā šajā reģionā. Tā vietā tika noslēgts jauns līgums ar Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (turpmāk tekstā Vilém Graupner). |
| --- | --- |

(22)

2005. gada pavasarī tika noslēgti papildu pielikumi, ar kuriem līgumi tika pagarināti līdz 2005. gada 31. decembrim. Šie pielikumi tika noslēgti ar iepriekšējā apsvērumā uzskaitītajiem operatoriem, izņemot Petr Frommel, kurš vairs nebija ieinteresēts transporta pakalpojumu sniegšanā šajā reģionā. Tā vietā tika noslēgts jauns līgums ar Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (turpmāk tekstā Vilém Graupner).

| (23) | 1. tabulā ir sniegti pielikumos iekļautie rādītāji, kas tika izmantoti, lai sagatavotu pierādāmo zaudējumu objektīvu aprēķinu par 2005. gadu katram no šiem operatoriem.

  1. tabula
   (12)


  Pārskats par līgumiem 2005. gadā

  (Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)















  2005.g. | Km skaits | Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem (13), CZK/km | Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK | Paredzamie ieņēmumi (14), CZK/km | Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK | Pierādāmie zaudējumi, CZK/km | Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD | 11 279 177,68 | 30,59 | 345 071 757,00 | 14,47 | 163 224 589,00 | 16,12 | 181 847 168,00 |
| DP Ústí | 150 696,60 | 37,16 | 5 599 878,00 | 20,01 | 3 015 435,00 | 17,15 | 2 584 443,00 |
| DP Teplice | 409 412,40 | 33,35 | 13 653 903,00 | 17,56 | 7 191 006,00 | 15,79 | 6 462 897,00 |
| DP Chomutov | 1 155 060,00 | 30,40 | 35 113 824,00 | 11,55 | 13 340 905,00 | 18,85 | 21 772 919,00 |
| DP Děčín | 636 830,00 | 29,24 | 18 619 839,30 | 13,71 | 8 729 066,00 | 15,53 | 9 890 772,00 |
| DP Most | 229 878,90 | 34,51 | 7 933 109,00 | 14,25 | 3 275 769,00 | 20,26 | 4 657 340,00 |
| Podbořany | 395 081,00 | 27,06 | 10 689 652,00 | 13,65 | 5 392 773,00 | 13,41 | 5 296 879,00 |
| Miroslav Ohem | 68 936,00 | 29,00 | 1 999 144,00 | 11,54 | 795 642,00 | 17,46 | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 14 868,00 | 24,00 | 356 832,00 | 7,27 | 108 125,00 | 16,73 | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 11 144,00 | 21,70 | 241 825,00 | 6,92 | 77 105,00 | 14,78 | 164 720,00 |
| Vilém Graupner | 20 492,00 | 21,50 | 440 578,00 | 4,63 | 94 878,00 | 16,87 | 345 700,00 |

(23)

1. tabulā ir sniegti pielikumos iekļautie rādītāji, kas tika izmantoti, lai sagatavotu pierādāmo zaudējumu objektīvu aprēķinu par 2005. gadu katram no šiem operatoriem.

1. tabula
   (12)

Pārskats par līgumiem 2005. gadā

(Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)

2005.g.

Km skaits

Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem (13), CZK/km

Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK

Paredzamie ieņēmumi (14), CZK/km

Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK

Pierādāmie zaudējumi, CZK/km

Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK

ČSAD

11 279 177,68

30,59

345 071 757,00

14,47

163 224 589,00

16,12

181 847 168,00

DP Ústí

150 696,60

37,16

5 599 878,00

20,01

3 015 435,00

17,15

2 584 443,00

DP Teplice

409 412,40

33,35

13 653 903,00

17,56

7 191 006,00

15,79

6 462 897,00

DP Chomutov

1 155 060,00

30,40

35 113 824,00

11,55

13 340 905,00

18,85

21 772 919,00

DP Děčín

636 830,00

29,24

18 619 839,30

13,71

8 729 066,00

15,53

9 890 772,00

DP Most

229 878,90

34,51

7 933 109,00

14,25

3 275 769,00

20,26

4 657 340,00

Podbořany

395 081,00

27,06

10 689 652,00

13,65

5 392 773,00

13,41

5 296 879,00

Miroslav Ohem

68 936,00

29,00

1 999 144,00

11,54

795 642,00

17,46

1 203 502,00

Petr Frommel

14 868,00

24,00

356 832,00

7,27

108 125,00

16,73

248 707,00

Petr Stejskal

11 144,00

21,70

241 825,00

6,92

77 105,00

14,78

164 720,00

Vilém Graupner

20 492,00

21,50

440 578,00

4,63

94 878,00

16,87

345 700,00

| (24) | No paredzamās kopējās cenas par transporta pakalpojumiem tiek atskaitīti uzņēmuma plānotie ieņēmumi, galvenokārt pamatojoties uz ieņēmumiem no biļetēm un citiem ienākumiem. Iegūtie pierādāmie zaudējumi, kuros iekļauta arī samērīga peļņa, veido pierādāmo zaudējumu objektīvu tāmi, kas ir obligāta un saistoša maksimālā summa, ko Ūsti reģions var izmaksāt operatoram kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensāciju, kā skaidrots 17. apsvērumā. |
| --- | --- |

(24)

No paredzamās kopējās cenas par transporta pakalpojumiem tiek atskaitīti uzņēmuma plānotie ieņēmumi, galvenokārt pamatojoties uz ieņēmumiem no biļetēm un citiem ienākumiem. Iegūtie pierādāmie zaudējumi, kuros iekļauta arī samērīga peļņa, veido pierādāmo zaudējumu objektīvu tāmi, kas ir obligāta un saistoša maksimālā summa, ko Ūsti reģions var izmaksāt operatoram kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensāciju, kā skaidrots 17. apsvērumā.

| (25) | Kā norāda Čehijas iestādes, 2005. gadā faktiski izmaksātas šādas kompensācijas:

  2. tabula


  Faktiskās kompensācijas par zaudējumiem 2005. gadā







  Operators | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD | 181 106 734,73 |
| DP Ústí | 2 584 442,98 |
| DP Teplice | 5 972 688,46 |
| DP Chomutov | 21 024 546,00 |
| DP Děčín | 8 792 202,00 |
| DP Most | 4 491 342,03 |
| Podbořany | 5 189 441,00 |
| Miroslav Ohem | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 95 823,00 |
| Vilém Graupner | 338 807,50 |

(25)

Kā norāda Čehijas iestādes, 2005. gadā faktiski izmaksātas šādas kompensācijas:

2. tabula

Faktiskās kompensācijas par zaudējumiem 2005. gadā

Operators

CZK

ČSAD

181 106 734,73

DP Ústí

2 584 442,98

DP Teplice

5 972 688,46

DP Chomutov

21 024 546,00

DP Děčín

8 792 202,00

DP Most

4 491 342,03

Podbořany

5 189 441,00

Miroslav Ohem

1 203 502,00

Petr Frommel

248 707,00

Petr Stejskal

95 823,00

Vilém Graupner

338 807,50

| (26) | Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju DP Ústí saņēma papildu kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2005. gadā CZK 7 335 000 un CZK 4 591 200 apmērā. Tomēr, kā savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja Čehijas iestādes, šīs kompensācijas sniedza Ūsti pie Labas pašvaldība un tās attiecās vienīgi uz pašvaldības sabiedrisko transportu minētajā pašvaldībā. Tāpēc šīs kompensācijas ir nesaistītas un ir skaidri nošķiramas no kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Ūsti reģions piešķīra reģionālajiem autobusu transporta pakalpojumu sniedzējiem, un tādējādi nav saistītas ar pasākumiem, kas tiek pārbaudīti saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju DP Ústí saņēma papildu kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2005. gadā CZK 7 335 000 un CZK 4 591 200 apmērā. Tomēr, kā savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja Čehijas iestādes, šīs kompensācijas sniedza Ūsti pie Labas pašvaldība un tās attiecās vienīgi uz pašvaldības sabiedrisko transportu minētajā pašvaldībā. Tāpēc šīs kompensācijas ir nesaistītas un ir skaidri nošķiramas no kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Ūsti reģions piešķīra reģionālajiem autobusu transporta pakalpojumu sniedzējiem, un tādējādi nav saistītas ar pasākumiem, kas tiek pārbaudīti saskaņā ar šo lēmumu.

| (27) | Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju arī DP Teplice saņēma papildu kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2005. gadā CZK 34 500 000 apmērā. Turklāt 2003. gadā starp Teplices pašvaldību un DP Teplice tika noslēgti divi nomas līgumi, kā arī 2006. gada 5. maijā un 2006. gada 18. oktobrī parakstīti divi līgumu pielikumi par jaunu trolejbusu nomu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. Tomēr, kā savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja Čehijas iestādes, minētā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un minēto trolejbusu noma bija saistīta vienīgi ar pašvaldības sabiedrisko transportu Teplices pašvaldībā. Šie pasākumi ir nesaistīti un ir skaidri nošķirami no kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Ūsti reģions piešķīra reģionālu autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem, un tādējādi nav saistīti ar pasākumiem, kas tiek pārbaudīti saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju arī DP Teplice saņēma papildu kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2005. gadā CZK 34 500 000 apmērā. Turklāt 2003. gadā starp Teplices pašvaldību un DP Teplice tika noslēgti divi nomas līgumi, kā arī 2006. gada 5. maijā un 2006. gada 18. oktobrī parakstīti divi līgumu pielikumi par jaunu trolejbusu nomu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildei. Tomēr, kā savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja Čehijas iestādes, minētā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un minēto trolejbusu noma bija saistīta vienīgi ar pašvaldības sabiedrisko transportu Teplices pašvaldībā. Šie pasākumi ir nesaistīti un ir skaidri nošķirami no kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Ūsti reģions piešķīra reģionālu autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem, un tādējādi nav saistīti ar pasākumiem, kas tiek pārbaudīti saskaņā ar šo lēmumu.

| (28) | Ūsti reģiona iestādes 2006. gadā noslēdza līgumu papildu pielikumus ar visiem operatoriem, kuri sniedza transporta pakalpojumus laikposmā no 2005. gada maija līdz decembrim, izņemot DPÚK. Līgumu pielikumu noslēgšanas sarunu gaitā DPÚK pieprasīja palielināt atlīdzību, taču Ūsti reģiona iestādes šo prasību noraidīja. Tādēļ 2006. gada 31. janvārī Ūsti reģions lauza līgumu ar DPÚK. Saskaņā ar trīs mēnešu paziņošanas termiņu šis līgums zaudēja spēku 2006. gada 1. maijā. Šajā periodā DPÚK sniedza transporta pakalpojumus, par kuriem tas saņēma kompensāciju. |
| --- | --- |

(28)

Ūsti reģiona iestādes 2006. gadā noslēdza līgumu papildu pielikumus ar visiem operatoriem, kuri sniedza transporta pakalpojumus laikposmā no 2005. gada maija līdz decembrim, izņemot DPÚK. Līgumu pielikumu noslēgšanas sarunu gaitā DPÚK pieprasīja palielināt atlīdzību, taču Ūsti reģiona iestādes šo prasību noraidīja. Tādēļ 2006. gada 31. janvārī Ūsti reģions lauza līgumu ar DPÚK. Saskaņā ar trīs mēnešu paziņošanas termiņu šis līgums zaudēja spēku 2006. gada 1. maijā. Šajā periodā DPÚK sniedza transporta pakalpojumus, par kuriem tas saņēma kompensāciju.

| (29) | Čehijas iestādes Komisijai iesniedza līgumu pielikumos iekļautos parametrus, kas tika ņemti vērā, lai noteiktu pierādāmos zaudējumus 2006. gadā attiecībā uz turpmāk norādītajiem operatoriem.

  3. tabula
   (15)


  Pārskats par līgumiem 2006. gadā

  (Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)















  2006.g. | Km skaits | Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem, CZK/km | Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK | Paredzamie ieņēmumi, CZK/km | Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK | Pierādāmie zaudējumi, CZK/km | Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DP Ústí | 151 905,00 | 40,49 | 6 150 388,18 | 20,39 | 3 097 230,55 | 17,49 | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 407 085,00 | 34,54 | 14 060 716,00 | 18,43 | 7 502 577,00 | 16,11 | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 1 114 320,00 | 31,34 | 34 922 789,00 | 12,09 | 13 467 600.00 | 19,25 | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 648 974,00 | 32,90 | 21 351 245,00 | 14,77 | 9 582 505,00 | 16,40 | 10 640 675,00 |
| DP Most | 233 195,00 | 37,89 | 8 835 760,00 | 15,60 | 3 637 843,00 | 20,67 | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 410 802,00 | 28,03 | 11 515 089,00 | 15,44 | 6 343 433,00 | 12,59 | 5 171 656,00 |
| Miroslav Ohem | 68 322,00 | 29,00 | 1 981 338,00 | 11,50 | 785 703,00 | 17,50 | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 11 032,00 | 30,30 | 334 270,00 | 12,69 | 139 996,00 | 17,34 | 191 295,00 |
| Vilém Graupner | 35 556,00 | 21,50 | 764 454,00 | 4,63 | 164 624,00 | 16,87 | 599 830,00 |

(29)

Čehijas iestādes Komisijai iesniedza līgumu pielikumos iekļautos parametrus, kas tika ņemti vērā, lai noteiktu pierādāmos zaudējumus 2006. gadā attiecībā uz turpmāk norādītajiem operatoriem.

3. tabula
   (15)

Pārskats par līgumiem 2006. gadā

(Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)

2006.g.

Km skaits

Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem, CZK/km

Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK

Paredzamie ieņēmumi, CZK/km

Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK

Pierādāmie zaudējumi, CZK/km

Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK

DP Ústí

151 905,00

40,49

6 150 388,18

20,39

3 097 230,55

17,49

2 657 274,00

DP Teplice

407 085,00

34,54

14 060 716,00

18,43

7 502 577,00

16,11

6 558 140,00

DP Chomutov

1 114 320,00

31,34

34 922 789,00

12,09

13 467 600.00

19,25

21 455 189,00

DP Děčín

648 974,00

32,90

21 351 245,00

14,77

9 582 505,00

16,40

10 640 675,00

DP Most

233 195,00

37,89

8 835 760,00

15,60

3 637 843,00

20,67

4 819 011,00

Podbořany

410 802,00

28,03

11 515 089,00

15,44

6 343 433,00

12,59

5 171 656,00

Miroslav Ohem

68 322,00

29,00

1 981 338,00

11,50

785 703,00

17,50

1 195 635,00

Petr Stejskal

11 032,00

30,30

334 270,00

12,69

139 996,00

17,34

191 295,00

Vilém Graupner

35 556,00

21,50

764 454,00

4,63

164 624,00

16,87

599 830,00

| (30) | Faktiskā kompensācija, kas tika izmaksāta šiem operatoriem par pakalpojumu sniegšanu 2006. gadā:

  4. tabula


  Faktiskās kompensācijas par zaudējumiem 2006. gadā







  Operators | CZK |
| --- | --- | --- |
| DP Ústí | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 10 640 675,00 |
| DP Most | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 5 035 557,00 |
| Miroslav Ohem | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 191 294,80 |
| Vilém Graupner | 599 830,00 |

(30)

Faktiskā kompensācija, kas tika izmaksāta šiem operatoriem par pakalpojumu sniegšanu 2006. gadā:

4. tabula

Faktiskās kompensācijas par zaudējumiem 2006. gadā

Operators

CZK

DP Ústí

2 657 274,00

DP Teplice

6 558 140,00

DP Chomutov

21 455 189,00

DP Děčín

10 640 675,00

DP Most

4 819 011,00

Podbořany

5 035 557,00

Miroslav Ohem

1 195 635,00

Petr Stejskal

191 294,80

Vilém Graupner

599 830,00

| (31) | Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju DP Teplice no Teplices pašvaldības saņēma papildu kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2006. gadā CZK 35 514 000 apmērā. Tomēr, kā savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja Čehijas iestādes, minētā kompensācija attiecās vienīgi uz pašvaldības sabiedrisko transportu minētajā pašvaldībā. Tāpēc šī kompensācija nav saistīta un ir skaidri nošķirama no kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Ūsti reģions piešķīra reģionālo autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem, un tādējādi nav saistīta ar pasākumiem, kas tiek pārbaudīti saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju DP Teplice no Teplices pašvaldības saņēma papildu kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2006. gadā CZK 35 514 000 apmērā. Tomēr, kā savā atbildē uz lēmumu par procedūras sākšanu paskaidroja Čehijas iestādes, minētā kompensācija attiecās vienīgi uz pašvaldības sabiedrisko transportu minētajā pašvaldībā. Tāpēc šī kompensācija nav saistīta un ir skaidri nošķirama no kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko Ūsti reģions piešķīra reģionālo autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem, un tādējādi nav saistīta ar pasākumiem, kas tiek pārbaudīti saskaņā ar šo lēmumu.

| (32) | Kā paskaidrots 28. apsvērumā, DPÚK saņēma kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko tas bija sniedzis laikposmā no 2006. gada janvāra līdz aprīlim. Kā norāda Čehijas iestādes, minētās kompensācijas summa bija CZK 92 172 509,24. Šī summa tika aprēķināta, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem līguma pielikumā noteiktajiem rādītājiem.

  5. tabula



  DPÚK izmaksātās kompensācijas par laikposmu no 2006. gada janvāra līdz aprīlim













  2006. gada janvāris–aprīlis | Km skaits | Paredzamā cena, CZK/km | Paredzamā kopējā cena, CZK | Paredzamie ieņēmumi, CZK/km | Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK | Pierādāmie zaudējumi, CZK/km | Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DPÚK | 3 828 910,45 | 39,63 | 151 744 748,24 | 15,56 | 59 572 239,00 | 24,07 | 92 172 509,24 |

(32)

Kā paskaidrots 28. apsvērumā, DPÚK saņēma kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem, ko tas bija sniedzis laikposmā no 2006. gada janvāra līdz aprīlim. Kā norāda Čehijas iestādes, minētās kompensācijas summa bija CZK 92 172 509,24. Šī summa tika aprēķināta, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem līguma pielikumā noteiktajiem rādītājiem.

5. tabula

DPÚK izmaksātās kompensācijas par laikposmu no 2006. gada janvāra līdz aprīlim

2006. gada janvāris–aprīlis

Km skaits

Paredzamā cena, CZK/km

Paredzamā kopējā cena, CZK

Paredzamie ieņēmumi, CZK/km

Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK

Pierādāmie zaudējumi, CZK/km

Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK

DPÚK

3 828 910,45

39,63

151 744 748,24

15,56

59 572 239,00

24,07

92 172 509,24

| (33) | Tā kā līgums ar DPÚK tika lauzts, Ūsti reģiona iestādes sāka konkursa procedūru, kuras mērķis bija atlasīt operatorus, kas vēlas sniegt reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumus maršrutos, kuros iepriekš bija darbojies DPÚK. Minētajā procedūrā darbam šajos maršrutos tika izvēlēts ČSAD Česká Lípa. Tikmēr DPÚK turpināja sniegt transporta pakalpojumus, taču par šo periodu kompensācija netika izmaksāta, tāpēc 2006. gada 1. augustāDPÚK pārtrauca sniegt savus pakalpojumus Ūsti reģionā. Tā kā minētajā datumā ČSAD Česká Lípa nespēja nekavējoties sākt darbu šajos maršrutos, iestādes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 vienpusēji noteica saistības DPÚK turpināt sniegt transporta pakalpojumus no 2006. gada 8. augusta līdz 8. septembrim. DPÚK tika iemaksāts avansa maksājums, lai segtu zaudējumus par noteikto saistību izpildi. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā līgums ar DPÚK tika lauzts, Ūsti reģiona iestādes sāka konkursa procedūru, kuras mērķis bija atlasīt operatorus, kas vēlas sniegt reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumus maršrutos, kuros iepriekš bija darbojies DPÚK. Minētajā procedūrā darbam šajos maršrutos tika izvēlēts ČSAD Česká Lípa. Tikmēr DPÚK turpināja sniegt transporta pakalpojumus, taču par šo periodu kompensācija netika izmaksāta, tāpēc 2006. gada 1. augustāDPÚK pārtrauca sniegt savus pakalpojumus Ūsti reģionā. Tā kā minētajā datumā ČSAD Česká Lípa nespēja nekavējoties sākt darbu šajos maršrutos, iestādes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 vienpusēji noteica saistības DPÚK turpināt sniegt transporta pakalpojumus no 2006. gada 8. augusta līdz 8. septembrim. DPÚK tika iemaksāts avansa maksājums, lai segtu zaudējumus par noteikto saistību izpildi.

2.3.   KOMPENSĀCIJAS PAR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS SAISTĪBU IZPILDI LAIKPOSMĀ NO 2006. GADA 9. SEPTEMBRA LĪDZ 2007. GADA 2. JŪNIJAM

| (34) | DPÚK2006. gada 8. septembrī galīgi pārtrauca transporta pakalpojumu sniegšanu Ūsti reģionā. ČSAD Česká Lípa2006. gada 9. septembrī bija jāsāk sniegt pakalpojumi maršrutos, kuros iepriekš darbojās DPÚK, taču uzņēmums atkal nespēja to paveikt, tāpēc Ūsti reģiona iestāde nolēma noslēgt līgumus par šo pakalpojumu sniegšanu ar tiem operatoriem, kuru piedāvājumi netika izvēlēti procedūrā, kas tika organizēta, lai atrastu aizstājēju DPÚK pakalpojumiem. Šie operatori tika izvēlēti, ņemot vērā izdevīgāko piedāvājumu aiz ČSAD Česká Lípa piedāvājuma, citiem vārdiem sakot – otro labāko piedāvājumu. Tas bija iespējams deviņos no kopumā piecpadsmit apgabaliem, kuros Ūsti reģions pakalpojumu sniegšanai bija sākotnēji atlasījis ČSAD Česká Lípa, lai aizstātu DPÚK. |
| --- | --- |

(34)

DPÚK2006. gada 8. septembrī galīgi pārtrauca transporta pakalpojumu sniegšanu Ūsti reģionā. ČSAD Česká Lípa2006. gada 9. septembrī bija jāsāk sniegt pakalpojumi maršrutos, kuros iepriekš darbojās DPÚK, taču uzņēmums atkal nespēja to paveikt, tāpēc Ūsti reģiona iestāde nolēma noslēgt līgumus par šo pakalpojumu sniegšanu ar tiem operatoriem, kuru piedāvājumi netika izvēlēti procedūrā, kas tika organizēta, lai atrastu aizstājēju DPÚK pakalpojumiem. Šie operatori tika izvēlēti, ņemot vērā izdevīgāko piedāvājumu aiz ČSAD Česká Lípa piedāvājuma, citiem vārdiem sakot – otro labāko piedāvājumu. Tas bija iespējams deviņos no kopumā piecpadsmit apgabaliem, kuros Ūsti reģions pakalpojumu sniegšanai bija sākotnēji atlasījis ČSAD Česká Lípa, lai aizstātu DPÚK.

| (35) | Šī lēmuma 6. tabulā ir uzskaitīti operatori, ar kuriem Ūsti reģions noslēdza sabiedrisko pakalpojumu līgumus, lai nodrošinātu reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumus maršrutos, kuros iepriekš bija darbojies DPÚK, kā arī norādīti parametri, kas ņemti vērā, lai noteiktu atlīdzināmo summu, pamatojoties uz pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi, kas radušies, sniedzot šos pakalpojumus laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam.

  6. tabula


  Līgumu pārskats: 2006. gada septembris – 2007. gada jūnijs
   (16)

  (Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)















  2006. gada 9. septembris – 2007. gada 2. jūnijs | Km skaits | Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem, CZK/km | Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK | Paredzamie ieņēmumi, CZK/km | Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK | Pierādāmie zaudējumi, CZK/km | Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 391 462,00 | 31,50 | 12 331 053,00 | 16,10 | 6 300 903,59 | 15,40 | 6 030 149,41 |
| DP Most | 453 962,00 | 29,80 | 13 528 067,60 | 9,40 | 4 269 395,10 | 20,40 | 9 258 672,50 |
| DP Most | 646 065,00 | 29,80 | 19 252 737,00 | 11,13 | 7 192 416,86 | 18,67 | 12 060 320,14 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 569 514,00 | 27,85 | 15 860 964,90 | 13,62 | 7 755 780,81 | 14,23 | 8 105 184,09 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 334 582,00 | 32,30 | 10 806 998,60 | 14,68 | 4 911 462,09 | 17,62 | 5 895 536,51 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 199 218,50 | 32,70 | 6 514 444,95 | 12,44 | 2 479 272,62 | 20,26 | 4 035 172,33 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 740 074,00 | 31,50 | 23 312 331,00 | 13,94 | 10 319 904,50 | 17,56 | 12 992 426,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 374 460,00 | 27,90 | 10 447 434,00 | 12,36 | 4 628 845,79 | 15,54 | 5 818 588,21 |
| ČSAD Slaný a.s. | 798 764,50 | 28,40 | 22 684 911,80 | 13,77 | 11 002 327,62 | 14,63 | 11 682 584,18 |
| ZDAR, a.s. | 536 733,00 | 31,50 | 16 907 089,50 | 13,70 | 7 352 493,40 | 17,80 | 9 554 596,10 |

(35)

Šī lēmuma 6. tabulā ir uzskaitīti operatori, ar kuriem Ūsti reģions noslēdza sabiedrisko pakalpojumu līgumus, lai nodrošinātu reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumus maršrutos, kuros iepriekš bija darbojies DPÚK, kā arī norādīti parametri, kas ņemti vērā, lai noteiktu atlīdzināmo summu, pamatojoties uz pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi, kas radušies, sniedzot šos pakalpojumus laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam.

6. tabula

Līgumu pārskats: 2006. gada septembris – 2007. gada jūnijs
   (16)

(Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)

2006. gada 9. septembris – 2007. gada 2. jūnijs

Km skaits

Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem, CZK/km

Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK

Paredzamie ieņēmumi, CZK/km

Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK

Pierādāmie zaudējumi, CZK/km

Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK

ZDAR, a.s.

391 462,00

31,50

12 331 053,00

16,10

6 300 903,59

15,40

6 030 149,41

DP Most

453 962,00

29,80

13 528 067,60

9,40

4 269 395,10

20,40

9 258 672,50

DP Most

646 065,00

29,80

19 252 737,00

11,13

7 192 416,86

18,67

12 060 320,14

Autobusy Kavka, a.s.

569 514,00

27,85

15 860 964,90

13,62

7 755 780,81

14,23

8 105 184,09

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

334 582,00

32,30

10 806 998,60

14,68

4 911 462,09

17,62

5 895 536,51

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

199 218,50

32,70

6 514 444,95

12,44

2 479 272,62

20,26

4 035 172,33

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

740 074,00

31,50

23 312 331,00

13,94

10 319 904,50

17,56

12 992 426,50

ČSAD Slaný a.s.

374 460,00

27,90

10 447 434,00

12,36

4 628 845,79

15,54

5 818 588,21

ČSAD Slaný a.s.

798 764,50

28,40

22 684 911,80

13,77

11 002 327,62

14,63

11 682 584,18

ZDAR, a.s.

536 733,00

31,50

16 907 089,50

13,70

7 352 493,40

17,80

9 554 596,10

| (36) | Šā dokumenta 7. tabulā redzams, ka šiem operatoriem veiktie faktiskie maksājumi nepārsniedza pierādāmo zaudējumu objektīvajās tāmēs noteiktās summas.

  7. tabula


  Faktiskā zaudējumu kompensāciju summa, kas samaksāta saskaņā ar līgumiem par laika periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam







  Operators | CZK |
| --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 3 485 619,00 |
| DP Most | 4 300 909,19 |
| DP Most | 5 802 759,25 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 4 893 192,50 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 857 950,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 042 809,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 6 653 077,00 |
| ČSAD Slaný a.s. | 2 443 620,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 5 059 228,25 |
| ZDAR, a.s. | 2 613 935,34 |

(36)

Šā dokumenta 7. tabulā redzams, ka šiem operatoriem veiktie faktiskie maksājumi nepārsniedza pierādāmo zaudējumu objektīvajās tāmēs noteiktās summas.

7. tabula

Faktiskā zaudējumu kompensāciju summa, kas samaksāta saskaņā ar līgumiem par laika periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam

Operators

CZK

ZDAR, a.s.

3 485 619,00

DP Most

4 300 909,19

DP Most

5 802 759,25

Autobusy Kavka, a.s.

4 893 192,50

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 857 950,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 042 809,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

6 653 077,00

ČSAD Slaný a.s.

2 443 620,50

ČSAD Slaný a.s.

5 059 228,25

ZDAR, a.s.

2 613 935,34

2.4.   KOMPENSĀCIJAS PAR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANAS SAISTĪBU IZPILDI LAIKPOSMĀ NO 2006. GADA 9. SEPTEMBRA LĪDZ 31. DECEMBRIM

| (37) | Sešos no piecpadsmit apgabaliem, kurus ČSAD Česká Lípa sākotnēji bija piekritis pārņemt no DPÚK, nebija otrās vietas pretendenta, ar kuru Ūsti reģions varētu noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Attiecībā uz šiem apgabaliem Ūsti reģions organizēja otro koncesijas kārtu, taču tajā piedalījās tikai viens pretendents. Tādēļ operatori darbam šajos maršrutos tika izvēlēti saskaņā ar sarunu procedūrām un līgumi ar šiem operatoriem tika noslēgti tikai un vienīgi par periodu, kurā DPÚK bija pārtraucis sniegt pakalpojumus, bet ČSAD Česká Lípa nespēja nodrošināt savu pakalpojumu pienācīgu sniegšanu (17), t. i., līdz 2006. gada beigām, lai reģiona iedzīvotājiem nodrošinātu pietiekamu transporta pakalpojumu līmeni (18). |
| --- | --- |

(37)

Sešos no piecpadsmit apgabaliem, kurus ČSAD Česká Lípa sākotnēji bija piekritis pārņemt no DPÚK, nebija otrās vietas pretendenta, ar kuru Ūsti reģions varētu noslēgt sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Attiecībā uz šiem apgabaliem Ūsti reģions organizēja otro koncesijas kārtu, taču tajā piedalījās tikai viens pretendents. Tādēļ operatori darbam šajos maršrutos tika izvēlēti saskaņā ar sarunu procedūrām un līgumi ar šiem operatoriem tika noslēgti tikai un vienīgi par periodu, kurā DPÚK bija pārtraucis sniegt pakalpojumus, bet ČSAD Česká Lípa nespēja nodrošināt savu pakalpojumu pienācīgu sniegšanu (17), t. i., līdz 2006. gada beigām, lai reģiona iedzīvotājiem nodrošinātu pietiekamu transporta pakalpojumu līmeni (18).

| (38) | 8. tabulā ir uzskatīti papildu operatori, ar kuriem Ūsti reģions noslēdza līgumus, kā arī rādītāji, kas tika ņemti vērā, lai noteiktu pierādāmo zaudējumu apjomu.

  8. tabula


  Līgumu pārskats: 2006. gada 9. septembris – 2006. gada 31. decembris
   (19)

  (Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)















  2006. gada 9. septembris–31. decembris | Km skaits | Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem, CZK/km | Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK | Paredzamie ieņēmumi, CZK/km | Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK | Pierādāmie zaudējumi, CZK/km | Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 359 299,00 | 32,00 | 11 497 568,00 | 12,58 | 4 518 992,15 | 19,42 | 6 978 575,85 |
| DP Děčín | 20 572,00 | 32,90 | 676 818,80 | 8,87 | 182 496,40 | 24,03 | 494 322,40 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 82 189,00 | 32,00 | 2 630 048,00 | 7,18 | 590 203,09 | 24,82 | 2 039 844,91 |
| DP Teplice | 70 240,60 | 34,54 | 2 426 110,32 | 16,11 | 1 131 576,06 | 18,43 | 1 294 534,26 |
| DP Ústí | 22 654,00 | 38,17 | 864 703,18 | 16,72 | 378 774,88 | 21,45 | 485 928,30 |
| DP Chomutov | 35 443,00 | 31,34 | 1 110 783,62 | 6,10 | 216 070,92 | 25,24 | 894 712,70 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 86 360,00 | 33,00 | 2 849 880,00 | 7,20 | 622 061,90 | 25,80 | 2 227 818,10 |

(38)

8. tabulā ir uzskatīti papildu operatori, ar kuriem Ūsti reģions noslēdza līgumus, kā arī rādītāji, kas tika ņemti vērā, lai noteiktu pierādāmo zaudējumu apjomu.

8. tabula

Līgumu pārskats: 2006. gada 9. septembris – 2006. gada 31. decembris
   (19)

(Čehijas sniegtie precizētie skaitļi pēc lēmuma par procedūras sākšanu)

2006. gada 9. septembris–31. decembris

Km skaits

Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem, CZK/km

Paredzamā kopējā cena par transporta pakalpojumiem, CZK

Paredzamie ieņēmumi, CZK/km

Paredzamie kopējie ieņēmumi, CZK

Pierādāmie zaudējumi, CZK/km

Kopējie pierādāmie zaudējumi, CZK

ČSAD Semily, a.s.

359 299,00

32,00

11 497 568,00

12,58

4 518 992,15

19,42

6 978 575,85

DP Děčín

20 572,00

32,90

676 818,80

8,87

182 496,40

24,03

494 322,40

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

82 189,00

32,00

2 630 048,00

7,18

590 203,09

24,82

2 039 844,91

DP Teplice

70 240,60

34,54

2 426 110,32

16,11

1 131 576,06

18,43

1 294 534,26

DP Ústí

22 654,00

38,17

864 703,18

16,72

378 774,88

21,45

485 928,30

DP Chomutov

35 443,00

31,34

1 110 783,62

6,10

216 070,92

25,24

894 712,70

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

86 360,00

33,00

2 849 880,00

7,20

622 061,90

25,80

2 227 818,10

| (39) | 9. tabulā redzams, ka šiem operatoriem veiktie faktiskie maksājumi bija mazāki par pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi.

  9. tabula


  Faktiskā zaudējumu kompensāciju summa, kas samaksāta saskaņā ar līgumiem par laika periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim







  Operators | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 5 253 038,00 |
| DP Děčín | 484 084,00 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 1 726 387,00 |
| DP Teplice | 921 868,68 |
| DP Ústí | 437 498,00 |
| DP Chomutov | 823 855,10 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 2 227 818,00 |

(39)

9. tabulā redzams, ka šiem operatoriem veiktie faktiskie maksājumi bija mazāki par pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi.

9. tabula

Faktiskā zaudējumu kompensāciju summa, kas samaksāta saskaņā ar līgumiem par laika periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim

Operators

CZK

ČSAD Semily, a.s.

5 253 038,00

DP Děčín

484 084,00

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

1 726 387,00

DP Teplice

921 868,68

DP Ústí

437 498,00

DP Chomutov

823 855,10

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

2 227 818,00

2.5.   GARANTIJAS DP ÚSTÍ UN TĀ PAMATKAPITĀLA PALIELINĀŠANA

| (40) | Ūsti pie Labas pašvaldība 2004. gada 23. jūlijā un 2005. gada 11. aprīlī sniedza divas garantijas DP Ústí, nodrošinot bankas aizdevumus attiecīgi CZK 35 000 000 un CZK 5 000 000 apmērā. Šos aizdevumus piešķīra Komerční banka, a.s.
   (20). Čehijas iestādes informēja Komisiju, ka šīs garantijas, kas sedza 100 % no aizdevumu summas, tika sniegtas attiecībā uz aizdevumiem, kas bija paredzēti vienīgi trolejbusu līnijas izbūvei, lai aizstātu lētākos, taču lielāku piesārņojumu radošos autobusu pakalpojumus Ūsti pie Labas pašvaldībā. |
| --- | --- |

(40)

Ūsti pie Labas pašvaldība 2004. gada 23. jūlijā un 2005. gada 11. aprīlī sniedza divas garantijas DP Ústí, nodrošinot bankas aizdevumus attiecīgi CZK 35 000 000 un CZK 5 000 000 apmērā. Šos aizdevumus piešķīra Komerční banka, a.s.
   (20). Čehijas iestādes informēja Komisiju, ka šīs garantijas, kas sedza 100 % no aizdevumu summas, tika sniegtas attiecībā uz aizdevumiem, kas bija paredzēti vienīgi trolejbusu līnijas izbūvei, lai aizstātu lētākos, taču lielāku piesārņojumu radošos autobusu pakalpojumus Ūsti pie Labas pašvaldībā.

| (41) | Ūsti pie Labas pašvaldība 2006. gadā palielināja DP Ústí pamatkapitālu par CZK 160 000 000. Kapitāla palielinājums tika sniegts vienīgi, lai finansētu DP Ústí veiktu trolejbusu maršruta izbūvi (Ūsti pie Labas – Strekova) saskaņā ar Ūsti pie Labas pašvaldības stratēģisku ilgtermiņa mērķi elektrificēt sabiedrisko transportu. Šā kapitāla palielinājuma līdzekļi tika glabāti atsevišķā kontā. |
| --- | --- |

(41)

Ūsti pie Labas pašvaldība 2006. gadā palielināja DP Ústí pamatkapitālu par CZK 160 000 000. Kapitāla palielinājums tika sniegts vienīgi, lai finansētu DP Ústí veiktu trolejbusu maršruta izbūvi (Ūsti pie Labas – Strekova) saskaņā ar Ūsti pie Labas pašvaldības stratēģisku ilgtermiņa mērķi elektrificēt sabiedrisko transportu. Šā kapitāla palielinājuma līdzekļi tika glabāti atsevišķā kontā.

3.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (42) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija novērtēja šādus pasākumus, kurus bija norādījis sūdzības iesniedzējs:






  a) | sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu 2005.–2006. gadā; |
| --- | --- | --- |

(42)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija novērtēja šādus pasākumus, kurus bija norādījis sūdzības iesniedzējs:

a)

sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu 2005.–2006. gadā;

| b) | sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam; |
| --- | --- |

b)

sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam;

| c) | sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu no 2006. gada 9. septembra līdz 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu no 2006. gada 9. septembra līdz 31. decembrim;

| d) | divas garantijas, ar kurām tika nodrošināti CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu lieli aizdevumi uzņēmumam DP Ústí; |
| --- | --- |

d)

divas garantijas, ar kurām tika nodrošināti CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu lieli aizdevumi uzņēmumam DP Ústí;

| e) | CZK 160 miljonu kapitāla palielinājums uzņēmumā DP Ústí; |
| --- | --- |

e)

CZK 160 miljonu kapitāla palielinājums uzņēmumā DP Ústí;

| f) | CZK 3,5 miljonu liels aizdevums uzņēmumam DP Chomutov; |
| --- | --- |

f)

CZK 3,5 miljonu liels aizdevums uzņēmumam DP Chomutov;

| g) | stāvlaika skaitītāju ekspluatācijas uzticēšana uzņēmumam DP Děčín; |
| --- | --- |

g)

stāvlaika skaitītāju ekspluatācijas uzticēšana uzņēmumam DP Děčín;

| h) | transportlīdzekļu noma uzņēmumam DP Teplice (papildu transportlīdzekļi, sākot no 2006. gada); |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļu noma uzņēmumam DP Teplice (papildu transportlīdzekļi, sākot no 2006. gada);

| i) | sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumiem 2004. gadā; |
| --- | --- |

i)

sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kas tika piešķirtas atsevišķiem transporta uzņēmumiem par reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumiem 2004. gadā;

| j) | CZK 30 miljonu liela garantija uzņēmumam DP Ústí; |
| --- | --- |

j)

CZK 30 miljonu liela garantija uzņēmumam DP Ústí;

| k) | CZK 5,2 miljonu liela garantija uzņēmumam DP Chomutov; |
| --- | --- |

k)

CZK 5,2 miljonu liela garantija uzņēmumam DP Chomutov;

| l) | CZK 245 000 subsīdija uzņēmumam DP Most; |
| --- | --- |

l)

CZK 245 000 subsīdija uzņēmumam DP Most;

| m) | autoostas izīrēšana uzņēmumam DP Děčín; |
| --- | --- |

m)

autoostas izīrēšana uzņēmumam DP Děčín;

| n) | CZK 13,7 miljonu liela subsīdija uzņēmumam DP Teplice; |
| --- | --- |

n)

CZK 13,7 miljonu liela subsīdija uzņēmumam DP Teplice;

| o) | transportlīdzekļu noma uzņēmumam DP Teplice, sākot no 2003. gada; |
| --- | --- |

o)

transportlīdzekļu noma uzņēmumam DP Teplice, sākot no 2003. gada;

| p) | CZK 455 000 subsīdija uzņēmumam DP Most. |
| --- | --- |

p)

CZK 455 000 subsīdija uzņēmumam DP Most.

| (43) | Attiecībā uz pasākumiem, kas ir uzskaitīti 42. apsvēruma i) līdz o) punktā, Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka minēto pasākumu pamatā ir līgumi, kuri noslēgti pirms 2004. gada 1. maija, t. i., pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tāpēc Komisijas secināja, ka šādu pasākumu izvērtēšana nav tās kompetencē. Turklāt Komisija konstatēja, ka 42. apsvēruma p) punktā minētais pasākums ir piešķirts saskaņā ar esošu atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz pasākumiem, kas ir uzskaitīti 42. apsvēruma i) līdz o) punktā, Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka minēto pasākumu pamatā ir līgumi, kuri noslēgti pirms 2004. gada 1. maija, t. i., pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tāpēc Komisijas secināja, ka šādu pasākumu izvērtēšana nav tās kompetencē. Turklāt Komisija konstatēja, ka 42. apsvēruma p) punktā minētais pasākums ir piešķirts saskaņā ar esošu atbalsta shēmu.

| (44) | Attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma f) punktā, Komisija secināja, ka CZK 3,5 miljonu lielais aizdevums uzņēmumam DP Chomutov neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma f) punktā, Komisija secināja, ka CZK 3,5 miljonu lielais aizdevums uzņēmumam DP Chomutov neietver valsts atbalstu.

| (45) | Tāpat attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma g) punktā, Komisija secināja, ka jebkādas potenciālas priekšrocības, kas varētu būt saistītas ar DP Děčín veiktu stāvlaika skaitītāju apsaimniekošanu, nevar izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo šis pasākums atbilst de minimis atbalsta nosacījumiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 69/2001 (21). |
| --- | --- |

(45)

Tāpat attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma g) punktā, Komisija secināja, ka jebkādas potenciālas priekšrocības, kas varētu būt saistītas ar DP Děčín veiktu stāvlaika skaitītāju apsaimniekošanu, nevar izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo šis pasākums atbilst de minimis atbalsta nosacījumiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 69/2001 (21).

| (46) | Attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma h) punktā Komisija secināja, ka tā nav kompetenta novērtēt Teplices pašvaldības veikto trolejbusu izīrēšanu uzņēmumam DP Teplice, pamatojoties uz sākotnējo 2003. gada 10. decembra līgumu. Tomēr, tā kā nomas līgums tika divreiz grozīts (2006. gada 5. maijā un 2006. gada 18. oktobrī), lai segtu papildu trolejbusu izīrēšanas izmaksas, Komisija varēja novērtēt nomu saskaņā ar šiem grozījumiem. Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija paskaidroja, ka, tā kā šie transportlīdzekļi tika izmantoti vienīgi sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes vajadzībām, visas saskaņā ar nomas līgumu radušās izmaksas ir uzskatāmas par sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas daļu. Tomēr, kā norādīts 27. apsvērumā, minēto trolejbusu noma bija saistīta vienīgi ar pašvaldības sabiedrisko transportu Teplices pašvaldībā, tāpēc šie pasākumi ir nesaistīti un skaidri nošķirami no sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām par reģionālu autobusu transportu, ko nodrošināja Ūsti reģions, un tādējādi nav saistīti ar pasākumiem, kas ir analizēti saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma h) punktā Komisija secināja, ka tā nav kompetenta novērtēt Teplices pašvaldības veikto trolejbusu izīrēšanu uzņēmumam DP Teplice, pamatojoties uz sākotnējo 2003. gada 10. decembra līgumu. Tomēr, tā kā nomas līgums tika divreiz grozīts (2006. gada 5. maijā un 2006. gada 18. oktobrī), lai segtu papildu trolejbusu izīrēšanas izmaksas, Komisija varēja novērtēt nomu saskaņā ar šiem grozījumiem. Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija paskaidroja, ka, tā kā šie transportlīdzekļi tika izmantoti vienīgi sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes vajadzībām, visas saskaņā ar nomas līgumu radušās izmaksas ir uzskatāmas par sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas daļu. Tomēr, kā norādīts 27. apsvērumā, minēto trolejbusu noma bija saistīta vienīgi ar pašvaldības sabiedrisko transportu Teplices pašvaldībā, tāpēc šie pasākumi ir nesaistīti un skaidri nošķirami no sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām par reģionālu autobusu transportu, ko nodrošināja Ūsti reģions, un tādējādi nav saistīti ar pasākumiem, kas ir analizēti saskaņā ar šo lēmumu.

| (47) | Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, kas noteiktiem transporta operatoriem piešķirtas par dažādiem laikposmiem, kuri uzskaitīti 42. apsvēruma a), b) un c) punktā, Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu izskatīja, vai šie pasākumi ietver valsts atbalstu saskaņā ar nosacījumiem, ko ES Tiesa noteikusi spriedumā Altmark lietā (22). Tā kā Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīts otrais, trešais un ceturtais Altmark nosacījums, tā secināja, ka nevar izslēgt, ka šīs kompensācijas ir valsts atbalsts Līguma nozīmē. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, kas noteiktiem transporta operatoriem piešķirtas par dažādiem laikposmiem, kuri uzskaitīti 42. apsvēruma a), b) un c) punktā, Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu izskatīja, vai šie pasākumi ietver valsts atbalstu saskaņā ar nosacījumiem, ko ES Tiesa noteikusi spriedumā Altmark lietā (22). Tā kā Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīts otrais, trešais un ceturtais Altmark nosacījums, tā secināja, ka nevar izslēgt, ka šīs kompensācijas ir valsts atbalsts Līguma nozīmē.

| (48) | Saistībā ar pasākumiem, kas uzskaitīti 42. apsvēruma d) un e) punktā, Komisija analizēja, vai garantijas uzņēmumam DP Ústí un tā pamatkapitāla palielināšana ir valsts atbalsts un, jo īpaši, vai tam varētu piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP). Komisija lēmumā par procedūras sākšanu secināja, ka nevar izslēgt, ka šie pasākumi neatbilst TEIP, un tāpēc tie var būt valsts atbalsts Līguma nozīmē. |
| --- | --- |

(48)

Saistībā ar pasākumiem, kas uzskaitīti 42. apsvēruma d) un e) punktā, Komisija analizēja, vai garantijas uzņēmumam DP Ústí un tā pamatkapitāla palielināšana ir valsts atbalsts un, jo īpaši, vai tam varētu piemērot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (TEIP). Komisija lēmumā par procedūras sākšanu secināja, ka nevar izslēgt, ka šie pasākumi neatbilst TEIP, un tāpēc tie var būt valsts atbalsts Līguma nozīmē.

| (49) | Pēc tam Komisija izskatīja, vai 42. apsvēruma a) līdz e) punktā uzskaitītie pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(49)

Pēc tam Komisija izskatīja, vai 42. apsvēruma a) līdz e) punktā uzskaitītie pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

| (50) | Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, kas minētas 42. apsvēruma a), b) un c) punktā, Komisija norādīja, ka lēmuma par procedūras sākšanu sagatavošanas posmā tā nevar secināt, vai kompensācijas summa nav pārsniegusi summu, kas bija vajadzīga, lai segtu izmaksas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un pamatotu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, kas minētas 42. apsvēruma a), b) un c) punktā, Komisija norādīja, ka lēmuma par procedūras sākšanu sagatavošanas posmā tā nevar secināt, vai kompensācijas summa nav pārsniegusi summu, kas bija vajadzīga, lai segtu izmaksas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un pamatotu peļņu par šo saistību izpildi.

| (51) | Komisija jo īpaši pauda bažas par neparedzamu izmaksu jēdzienu un to aprēķinam izmantoto metodoloģiju, jo sevišķi tāpēc, ka tā dēļ tika veikti maksājumi, kas pārsniedza atlīdzībai paredzēto ierobežojumu uzņēmumiem DP Teplice un DP Ústí 2005. un 2006. gadā. Turklāt Komisija pauda bažas par metodoloģiju, kas tika izmantota, lai pārbaudītu, vai operatoru plānotais cenu līmenis atbilda sniegto pakalpojumu specifikai. Šajā saistībā Komisija arī pauda bažas par to, vai cenās bija iekļauta peļņa, kura būtu uzskatāma par samērīgu. |
| --- | --- |

(51)

Komisija jo īpaši pauda bažas par neparedzamu izmaksu jēdzienu un to aprēķinam izmantoto metodoloģiju, jo sevišķi tāpēc, ka tā dēļ tika veikti maksājumi, kas pārsniedza atlīdzībai paredzēto ierobežojumu uzņēmumiem DP Teplice un DP Ústí 2005. un 2006. gadā. Turklāt Komisija pauda bažas par metodoloģiju, kas tika izmantota, lai pārbaudītu, vai operatoru plānotais cenu līmenis atbilda sniegto pakalpojumu specifikai. Šajā saistībā Komisija arī pauda bažas par to, vai cenās bija iekļauta peļņa, kura būtu uzskatāma par samērīgu.

| (52) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju atbilstība Līgumam ir apšaubāma. Komisija prasīja sniegt papildu informāciju, īpaši attiecībā uz metodoloģiju, kas tika izmantota kompensāciju aprēķināšanai (saistībā ar prognozēto cenu līmeņa noteikšanu, samērīgas peļņas aprēķinu un “neparedzamu izmaksu” jēdzienu). |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju atbilstība Līgumam ir apšaubāma. Komisija prasīja sniegt papildu informāciju, īpaši attiecībā uz metodoloģiju, kas tika izmantota kompensāciju aprēķināšanai (saistībā ar prognozēto cenu līmeņa noteikšanu, samērīgas peļņas aprēķinu un “neparedzamu izmaksu” jēdzienu).

| (53) | Attiecībā uz pasākumiem, kas bija minēti 42. apsvēruma d) un e) punktā, Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu paskaidroja, ka Čehijas iestādes tai nav sniegušas pietiekamu informāciju, lai varētu secināt, vai kapitāla palielināšana un divas garantijas bija nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi, un kā tādas neradīja nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija pauda šaubas par to, vai minētie pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar Līgumu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz pasākumiem, kas bija minēti 42. apsvēruma d) un e) punktā, Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu paskaidroja, ka Čehijas iestādes tai nav sniegušas pietiekamu informāciju, lai varētu secināt, vai kapitāla palielināšana un divas garantijas bija nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu vispārējas intereses mērķi, un kā tādas neradīja nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija pauda šaubas par to, vai minētie pasākumi ir uzskatāmi par saderīgiem ar Līgumu.

4.   ČEHIJAS REPUBLIKAS PIEZĪMES

| (54) | Kopā ar atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu Čehijas iestādes iesniedza šādus trīs dokumentus: Ūsti reģiona paziņojumu, Teplices pašvaldības paziņojumu un DP Ústí (viena no iespējamajiem atbalsta saņēmējiem) paziņojumu. Tās arī izmantoja iespēju precizēt lēmuma par procedūras sākšanu 1., 3., 6. un 7. tabulā sniegto informāciju. Kļūdas šajās tabulās bija radušās tāpēc, ka nebija iekļauti noteikti transporta pakalpojumi, kā arī datu nepareizas pārrakstīšanas dēļ. Pareizie dati tagad ir sniegti šā dokumenta 1., 3., 6. un 8. tabulā. |
| --- | --- |

(54)

Kopā ar atbildi uz lēmumu par procedūras sākšanu Čehijas iestādes iesniedza šādus trīs dokumentus: Ūsti reģiona paziņojumu, Teplices pašvaldības paziņojumu un DP Ústí (viena no iespējamajiem atbalsta saņēmējiem) paziņojumu. Tās arī izmantoja iespēju precizēt lēmuma par procedūras sākšanu 1., 3., 6. un 7. tabulā sniegto informāciju. Kļūdas šajās tabulās bija radušās tāpēc, ka nebija iekļauti noteikti transporta pakalpojumi, kā arī datu nepareizas pārrakstīšanas dēļ. Pareizie dati tagad ir sniegti šā dokumenta 1., 3., 6. un 8. tabulā.

4.1.   PIEZĪMES PAR ATBALSTU SAISTĪBĀ AR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU KOMPENSĀCIJĀM

| (55) | Kā norādīja Čehijas iestādes, sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko Ūsti reģions bija piešķīris reģionālajiem transporta operatoriem, kuri uzskaitīti 42. apsvēruma a), b) un c) punktā, atbilst četriem Altmark kritērijiem un tāpēc nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(55)

Kā norādīja Čehijas iestādes, sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko Ūsti reģions bija piešķīris reģionālajiem transporta operatoriem, kuri uzskaitīti 42. apsvēruma a), b) un c) punktā, atbilst četriem Altmark kritērijiem un tāpēc nav valsts atbalsts.

| (56) | Saistībā ar pirmo Altmark nosacījumu Čehijas iestādes apgalvoja, ka Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu jau secināja, ka šis nosacījums tika izpildīts attiecībā uz visiem apskatāmajiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

(56)

Saistībā ar pirmo Altmark nosacījumu Čehijas iestādes apgalvoja, ka Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu jau secināja, ka šis nosacījums tika izpildīts attiecībā uz visiem apskatāmajiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem.

| (57) | Attiecībā uz otro Altmark nosacījumu Čehijas iestādes paskaidroja, ka saskaņā ar visiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, par kuriem tiek veikta pārbaude, Ūsti reģions sedza operatoru pierādāmos zaudējumus, kas tika aprēķināti kā a) no sabiedrisko pakalpojumu līguma izrietošo transporta pakalpojumu izmaksu un b) transporta pakalpojumu sniedzēja gūto ieņēmumu starpība. Transporta pakalpojumu izmaksas ietvēra i) transporta pakalpojumu sniedzēja parastas uzņēmējdarbības izmaksas un ii) samērīgu peļņu. Šie kritēriji tika iepriekš noteikti pārredzamā un objektīvā veidā, kompensācijas maksimālo līmeni ierobežojot ar eksperta atzinumu jau pašā sākumā. Reģionālajām iestādēm arī bija pilnvaras pārbaudīt, vai šādu aprēķinu sagatavošanai izmantotie dati ir pareizi un atbilst konkrētā operatora situācijai. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz otro Altmark nosacījumu Čehijas iestādes paskaidroja, ka saskaņā ar visiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, par kuriem tiek veikta pārbaude, Ūsti reģions sedza operatoru pierādāmos zaudējumus, kas tika aprēķināti kā a) no sabiedrisko pakalpojumu līguma izrietošo transporta pakalpojumu izmaksu un b) transporta pakalpojumu sniedzēja gūto ieņēmumu starpība. Transporta pakalpojumu izmaksas ietvēra i) transporta pakalpojumu sniedzēja parastas uzņēmējdarbības izmaksas un ii) samērīgu peļņu. Šie kritēriji tika iepriekš noteikti pārredzamā un objektīvā veidā, kompensācijas maksimālo līmeni ierobežojot ar eksperta atzinumu jau pašā sākumā. Reģionālajām iestādēm arī bija pilnvaras pārbaudīt, vai šādu aprēķinu sagatavošanai izmantotie dati ir pareizi un atbilst konkrētā operatora situācijai.

| (58) | Attiecībā uz dažādiem operatoriem noteiktajām atšķirīgajām cenām par kilometru, par ko savā lēmumā par procedūras sākšanu izteica šaubas Komisija, Čehijas iestādes atbildēja, ka šīs cenas ir saistītas ar dažādu autobusu transporta pakalpojumu sniedzēju izmaksām, attiecīgo maršrutu un darbības laiku, kā arī citu konkrētā maršruta specifiku. Kā papildu argumentu Čehijas iestādes iesniedza datus par standarta ilgtermiņa koncesiju rezultātiem, kuros piedāvātā cena bija robežās no CZK 25,48/km lauku apvidos līdz CZK 45,79/km piepilsētu teritorijās. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz dažādiem operatoriem noteiktajām atšķirīgajām cenām par kilometru, par ko savā lēmumā par procedūras sākšanu izteica šaubas Komisija, Čehijas iestādes atbildēja, ka šīs cenas ir saistītas ar dažādu autobusu transporta pakalpojumu sniedzēju izmaksām, attiecīgo maršrutu un darbības laiku, kā arī citu konkrētā maršruta specifiku. Kā papildu argumentu Čehijas iestādes iesniedza datus par standarta ilgtermiņa koncesiju rezultātiem, kuros piedāvātā cena bija robežās no CZK 25,48/km lauku apvidos līdz CZK 45,79/km piepilsētu teritorijās.

| (59) | Tāpēc Čehijas iestādes uzskata, ka ir ievērots otrais Altmark nosacījums attiecībā uz visiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

(59)

Tāpēc Čehijas iestādes uzskata, ka ir ievērots otrais Altmark nosacījums attiecībā uz visiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem.

| (60) | Saistībā ar trešo Altmark nosacījumu Čehijas iestādes atgādināja, ka ar Ūsti reģionu noslēgtajos sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija noteikta pierādāmo zaudējumu provizoriskas objektīvas tāmes sagatavošana. Saskaņā ar Likuma ar autotransportu 19.b iedaļas 3. punktu reģionam ir jāatmaksā pierādāmie zaudējumi, nepārsniedzot minēto tāmi, un to var palielināt vienīgi ar neparedzamām izmaksām. Tātad – ja faktiskie izdevumi attiecīgajā periodā pārsniedz provizorisko tāmi, Ūsti reģions atmaksā zaudējumus tikai līdz tāmē minētajai summai, izņemot neparedzamas izmaksas. |
| --- | --- |

(60)

Saistībā ar trešo Altmark nosacījumu Čehijas iestādes atgādināja, ka ar Ūsti reģionu noslēgtajos sabiedrisko pakalpojumu līgumos bija noteikta pierādāmo zaudējumu provizoriskas objektīvas tāmes sagatavošana. Saskaņā ar Likuma ar autotransportu 19.b iedaļas 3. punktu reģionam ir jāatmaksā pierādāmie zaudējumi, nepārsniedzot minēto tāmi, un to var palielināt vienīgi ar neparedzamām izmaksām. Tātad – ja faktiskie izdevumi attiecīgajā periodā pārsniedz provizorisko tāmi, Ūsti reģions atmaksā zaudējumus tikai līdz tāmē minētajai summai, izņemot neparedzamas izmaksas.

| (61) | Šajā saistībā Čehijas iestādes atzīmēja, ka neviens transporta pakalpojumu sniedzējs par sniegtajiem transporta pamatpakalpojumiem nesaņēma kompensāciju, kas pārsniegtu sabiedrisko pakalpojumu līgumos 2005. un 2006. gadā iekļautās pierādāmo zaudējumu sākotnējās objektīvās tāmes līmeni. Turklāt 2006. gadā trīs transporta pakalpojumu sniedzēji, kas apkalpoja piecus Ūsti reģiona apgabalus, cieta finansiālus zaudējumus. Čehijas iestāžu iesniegtie dokumenti liecina, ka trīs minētie pakalpojumu sniedzēji no Ūsti reģiona mēģināja iegūt papildu kompensācijas. Tomēr Ūsti reģions nesniedza papildu kompensācijas un tādējādi lika minētajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem segt savas uzņēmējdarbības riskus. Čehijas iestādes arī atzīmēja, ka transporta pakalpojumu sniedzējs nevar vienpusēji izlemt pārtraukt transporta pakalpojumu sniegšanu noteiktos maršrutos vai ietekmēt sniegtā pakalpojuma apmērus un biežumu. Ja transporta pakalpojumu sniedzējs nenodrošina savā līgumā noteiktos transporta pamatpakalpojumus, Ūsti reģions ir tiesīgs noteikt līgumsodus. |
| --- | --- |

(61)

Šajā saistībā Čehijas iestādes atzīmēja, ka neviens transporta pakalpojumu sniedzējs par sniegtajiem transporta pamatpakalpojumiem nesaņēma kompensāciju, kas pārsniegtu sabiedrisko pakalpojumu līgumos 2005. un 2006. gadā iekļautās pierādāmo zaudējumu sākotnējās objektīvās tāmes līmeni. Turklāt 2006. gadā trīs transporta pakalpojumu sniedzēji, kas apkalpoja piecus Ūsti reģiona apgabalus, cieta finansiālus zaudējumus. Čehijas iestāžu iesniegtie dokumenti liecina, ka trīs minētie pakalpojumu sniedzēji no Ūsti reģiona mēģināja iegūt papildu kompensācijas. Tomēr Ūsti reģions nesniedza papildu kompensācijas un tādējādi lika minētajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem segt savas uzņēmējdarbības riskus. Čehijas iestādes arī atzīmēja, ka transporta pakalpojumu sniedzējs nevar vienpusēji izlemt pārtraukt transporta pakalpojumu sniegšanu noteiktos maršrutos vai ietekmēt sniegtā pakalpojuma apmērus un biežumu. Ja transporta pakalpojumu sniedzējs nenodrošina savā līgumā noteiktos transporta pamatpakalpojumus, Ūsti reģions ir tiesīgs noteikt līgumsodus.

| (62) | Tomēr Čehijas iestādes atzina, ka Likumā par autotransportu nav sniegta jēdziena “neparedzamas izmaksas” detalizētāka definīcija un ka šīs definīcijas noteikšana ir transporta pakalpojumu individuālo pircēju ziņā. Neparedzamu izmaksu jēdziens tika sīkāk izklāstīts sabiedrisko pakalpojumu līgumos, ko Ūsti reģions noslēdza ar atsevišķiem transporta operatoriem. Neparedzamas izmaksas apzīmē situācijas, ko nevar ietekmēt uzņēmumu vadība, piemēram, dabas katastrofas, valsts veikta cenu maiņa, akcīzes nodokļa un PVN izmaiņas u. c. Čehijas iestādes sniedza Komisijai attiecīgos izvilkumus no sabiedrisko pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

(62)

Tomēr Čehijas iestādes atzina, ka Likumā par autotransportu nav sniegta jēdziena “neparedzamas izmaksas” detalizētāka definīcija un ka šīs definīcijas noteikšana ir transporta pakalpojumu individuālo pircēju ziņā. Neparedzamu izmaksu jēdziens tika sīkāk izklāstīts sabiedrisko pakalpojumu līgumos, ko Ūsti reģions noslēdza ar atsevišķiem transporta operatoriem. Neparedzamas izmaksas apzīmē situācijas, ko nevar ietekmēt uzņēmumu vadība, piemēram, dabas katastrofas, valsts veikta cenu maiņa, akcīzes nodokļa un PVN izmaiņas u. c. Čehijas iestādes sniedza Komisijai attiecīgos izvilkumus no sabiedrisko pakalpojumu līgumiem.

| (63) | Visbeidzot, attiecībā uz ceturto Altmark nosacījumu Čehijas iestāžu pamatojums par katru no trim sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas pasākumiem bija nedaudz atšķirīgs un tiks izskaidrots atsevišķi. |
| --- | --- |

(63)

Visbeidzot, attiecībā uz ceturto Altmark nosacījumu Čehijas iestāžu pamatojums par katru no trim sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas pasākumiem bija nedaudz atšķirīgs un tiks izskaidrots atsevišķi.

| (64) | Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem par 2005. un 2006. gadu (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma a) punktā) Čehijas iestādes argumentēja, ka, salīdzinot cenas par transporta pakalpojumiem Ūsti reģionā 2005. gadā ar cenām, kas tika piedāvātas saskaņā ar koncesijas konkursiem 2007. gadā un turpmāk, uzskatāms, ka minētie līgumi atbilst šim nosacījumam. Tā kā 2007. gada koncesijas konkursi bija pārredzami, atklāti un nediskriminējoši, šajos konkursos piedāvātās cenas bija tirgus cenas, kur cenā par transporta pakalpojumiem bija iekļauti vienīgi ierasti un pamatoti operatora izdevumi un samērīga peļņa. Veicot cenu starpību analīzi, redzams, ka vidējā cena par transporta pakalpojumiem 2005. gadā bija CZK 30,60/km, bet 2007. gadā – CZK 30,24/km. Cenas par reģionālajiem transporta pakalpojumiem 2005. gadā bija robežās no CZK 21,50/km līdz CZK 37,16/km. Pēc ilgstošām koncesijas atlases procedūrām 2007. gadā cenas bija robežās no CZK 25,48/km līdz CZK 45,79/km. Čehijas iestādes apgalvo, ka no šī salīdzinājuma izriet, ka cena būtiski neatšķīrās un ka cenas atšķirības dažādās teritorijās 2007. gadā bija vēl lielākas nekā 2005. gadā. Šajā pašā analīzē redzams, ka arī peļņa būtiski neatšķīrās starp 2005. un 2007. gada līgumiem. Tāpēc uzskatāms, ka peļņa, ko apskatītajā periodā guva transporta pakalpojumu sniedzēji, atbilst Altmark ceturtajam nosacījumam. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem par 2005. un 2006. gadu (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma a) punktā) Čehijas iestādes argumentēja, ka, salīdzinot cenas par transporta pakalpojumiem Ūsti reģionā 2005. gadā ar cenām, kas tika piedāvātas saskaņā ar koncesijas konkursiem 2007. gadā un turpmāk, uzskatāms, ka minētie līgumi atbilst šim nosacījumam. Tā kā 2007. gada koncesijas konkursi bija pārredzami, atklāti un nediskriminējoši, šajos konkursos piedāvātās cenas bija tirgus cenas, kur cenā par transporta pakalpojumiem bija iekļauti vienīgi ierasti un pamatoti operatora izdevumi un samērīga peļņa. Veicot cenu starpību analīzi, redzams, ka vidējā cena par transporta pakalpojumiem 2005. gadā bija CZK 30,60/km, bet 2007. gadā – CZK 30,24/km. Cenas par reģionālajiem transporta pakalpojumiem 2005. gadā bija robežās no CZK 21,50/km līdz CZK 37,16/km. Pēc ilgstošām koncesijas atlases procedūrām 2007. gadā cenas bija robežās no CZK 25,48/km līdz CZK 45,79/km. Čehijas iestādes apgalvo, ka no šī salīdzinājuma izriet, ka cena būtiski neatšķīrās un ka cenas atšķirības dažādās teritorijās 2007. gadā bija vēl lielākas nekā 2005. gadā. Šajā pašā analīzē redzams, ka arī peļņa būtiski neatšķīrās starp 2005. un 2007. gada līgumiem. Tāpēc uzskatāms, ka peļņa, ko apskatītajā periodā guva transporta pakalpojumu sniedzēji, atbilst Altmark ceturtajam nosacījumam.

| (65) | Turklāt Čehijas iestādes iesniedza Prāgas Tehniskās universitātes (České vysoké učení technické v Praze) profesoru sagatavotu eksperta atzinumu, kurā pierādīts, ka pakalpojumu sniedzēju izmaksas bija saprātīgas izmaksas. Vienīgais izņēmums bija sūdzības iesniedzējs DPÚK, kurš prasīja neadekvāti augstu cenu par saviem reģionālajiem transporta pakalpojumiem, un divi vietējie operatori, kuru cenas bija uzskatāmas par pārāk zemām. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt Čehijas iestādes iesniedza Prāgas Tehniskās universitātes (České vysoké učení technické v Praze) profesoru sagatavotu eksperta atzinumu, kurā pierādīts, ka pakalpojumu sniedzēju izmaksas bija saprātīgas izmaksas. Vienīgais izņēmums bija sūdzības iesniedzējs DPÚK, kurš prasīja neadekvāti augstu cenu par saviem reģionālajiem transporta pakalpojumiem, un divi vietējie operatori, kuru cenas bija uzskatāmas par pārāk zemām.

| (66) | Attiecībā uz līgumiem par periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā) un par periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma c) punktā) Čehijas iestādes apgalvoja, ka Ūsti reģions bija precīzi definējis pieprasīto pakalpojumu apjomu un sniedzis ieinteresētajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem attiecīgos ieņēmumu aprēķinus, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem. Transporta pakalpojumu sniedzējam bija jāsagatavo eksperta atzinums. Izvēlētā transporta pakalpojumu sniedzēja eksperta atzinums tad bija saistošs visu līguma periodu. Tādēļ vienīgais lēmuma pieņemšanas kritērijs bija ieinteresēto transporta pakalpojumu sniedzēju piedāvātā cena. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz līgumiem par periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā) un par periodu no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma c) punktā) Čehijas iestādes apgalvoja, ka Ūsti reģions bija precīzi definējis pieprasīto pakalpojumu apjomu un sniedzis ieinteresētajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem attiecīgos ieņēmumu aprēķinus, pamatojoties uz vēsturiskiem datiem. Transporta pakalpojumu sniedzējam bija jāsagatavo eksperta atzinums. Izvēlētā transporta pakalpojumu sniedzēja eksperta atzinums tad bija saistošs visu līguma periodu. Tādēļ vienīgais lēmuma pieņemšanas kritērijs bija ieinteresēto transporta pakalpojumu sniedzēju piedāvātā cena.

| (67) | Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām par autobusu satiksmes pakalpojumiem periodā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā) Čehijas iestādes argumentēja, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi, saskaņā ar kuriem tika izmaksātas minētās kompensācijas, tika piešķirti atklātā, pārredzamā un beznosacījuma konkursa procedūrā. Tas, ka galu galā tika izvēlēts otrs labākais pretendents, jo konkursa uzvarētājs atteicās sniegt nepieciešamos pakalpojums, nemazina atklātas, pārredzamas un beznosacījuma konkursa procedūras būtību. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām par autobusu satiksmes pakalpojumiem periodā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā) Čehijas iestādes argumentēja, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumi, saskaņā ar kuriem tika izmaksātas minētās kompensācijas, tika piešķirti atklātā, pārredzamā un beznosacījuma konkursa procedūrā. Tas, ka galu galā tika izvēlēts otrs labākais pretendents, jo konkursa uzvarētājs atteicās sniegt nepieciešamos pakalpojums, nemazina atklātas, pārredzamas un beznosacījuma konkursa procedūras būtību.

| (68) | Pirmajā atlases kārtā piedāvātā cena bija objektīvi iegūtā cena, kas tika noteikta atlases procedūrā, tādējādi šī cena atbilst Altmark trešajam un ceturtajam nosacījumam, jo tā nodrošina, ka pakalpojumu sniedzējs negūs nepamatotu peļņu no pakalpojumu sniegšanas. Līgumi saskaņā ar pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā, tika noslēgti uz deviņu mēnešu pārejas periodu attiecībā uz deviņiem no piecpadsmit Ūsti reģiona apgabaliem. |
| --- | --- |

(68)

Pirmajā atlases kārtā piedāvātā cena bija objektīvi iegūtā cena, kas tika noteikta atlases procedūrā, tādējādi šī cena atbilst Altmark trešajam un ceturtajam nosacījumam, jo tā nodrošina, ka pakalpojumu sniedzējs negūs nepamatotu peļņu no pakalpojumu sniegšanas. Līgumi saskaņā ar pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā, tika noslēgti uz deviņu mēnešu pārejas periodu attiecībā uz deviņiem no piecpadsmit Ūsti reģiona apgabaliem.

| (69) | Ja Komisija uzskata, ka ceturtā Altmark nosacījuma pirmā pozīcija nav izpildīta attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā Čehijas iestādes argumentēja, ka uzskatāms, ka ir ievērota ceturtā Altmark nosacījuma otrā pozīcija, jo pakalpojumu sniedzēja atlase tika veikta saskaņā ar pakalpojumu sniedzēja parastas uzņēmējdarbības izmaksu un samērīgas peļņas analīzi. |
| --- | --- |

(69)

Ja Komisija uzskata, ka ceturtā Altmark nosacījuma pirmā pozīcija nav izpildīta attiecībā uz pasākumu, kas minēts 42. apsvēruma b) punktā Čehijas iestādes argumentēja, ka uzskatāms, ka ir ievērota ceturtā Altmark nosacījuma otrā pozīcija, jo pakalpojumu sniedzēja atlase tika veikta saskaņā ar pakalpojumu sniedzēja parastas uzņēmējdarbības izmaksu un samērīgas peļņas analīzi.

| (70) | Visbeidzot, attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, ko Ūsti reģions piešķīra par autobusu satiksmes pakalpojumiem laikā no 2006. gada 9. septembra līdz 31. decembrim, risinot tiešas sarunas (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma c) punktā), Čehijas iestādes paskaidroja, ka Ūsti reģions iespēju robežās nodrošināja šos sabiedriskā transporta pakalpojumus piecos apgabalos, kuros nebija otrās vietas pretendenta par zemāko iespējamo cenu. Otrā koncesijas kārta tika organizēta, lai nodrošinātu sabiedriskā transporta pamatpakalpojumus līdz brīdim, kad varēja organizēt standarta (nesaīsinātu) koncesijas atlases procedūru. Paziņojums par koncesijas otro kārtu tika publicēts 2006. gada 16. augustā vairākos svarīgos Čehijas dienas laikrakstos (23). Čehijas iestādes iesniedza otrās koncesijas kārtas dokumentāciju. Tā kā ČSAD Česká Lípa neparedzētā atteikuma dēļ šie līgumi bija jānoslēdz divu nedēļu laikā un ņemot vērā to, ka jebkādas koncesijas būtu jāpiešķir uz pagaidu periodu, kas ir īsāks par četriem mēnešiem, Ūsti reģions koncesijas atlases procedūrā iekļāva atlases kritēriju, ka konkursā uzvarējušajam transporta pakalpojumu sniedzējam jāsāk sniegt transporta pakalpojumi, sākot no 2006. gada 9. septembra, t. i., divu nedēļu laikā kopš koncesijas atlases procedūras izziņošanas. |
| --- | --- |

(70)

Visbeidzot, attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām, ko Ūsti reģions piešķīra par autobusu satiksmes pakalpojumiem laikā no 2006. gada 9. septembra līdz 31. decembrim, risinot tiešas sarunas (pasākums, kas minēts 42. apsvēruma c) punktā), Čehijas iestādes paskaidroja, ka Ūsti reģions iespēju robežās nodrošināja šos sabiedriskā transporta pakalpojumus piecos apgabalos, kuros nebija otrās vietas pretendenta par zemāko iespējamo cenu. Otrā koncesijas kārta tika organizēta, lai nodrošinātu sabiedriskā transporta pamatpakalpojumus līdz brīdim, kad varēja organizēt standarta (nesaīsinātu) koncesijas atlases procedūru. Paziņojums par koncesijas otro kārtu tika publicēts 2006. gada 16. augustā vairākos svarīgos Čehijas dienas laikrakstos (23). Čehijas iestādes iesniedza otrās koncesijas kārtas dokumentāciju. Tā kā ČSAD Česká Lípa neparedzētā atteikuma dēļ šie līgumi bija jānoslēdz divu nedēļu laikā un ņemot vērā to, ka jebkādas koncesijas būtu jāpiešķir uz pagaidu periodu, kas ir īsāks par četriem mēnešiem, Ūsti reģions koncesijas atlases procedūrā iekļāva atlases kritēriju, ka konkursā uzvarējušajam transporta pakalpojumu sniedzējam jāsāk sniegt transporta pakalpojumi, sākot no 2006. gada 9. septembra, t. i., divu nedēļu laikā kopš koncesijas atlases procedūras izziņošanas.

| (71) | Tomēr, tā kā nebija iespējams noslēgt līgumus, pamatojoties uz koncesijas otro kārtu, jo attiecībā uz sešiem apgabaliem bija saņemts tikai viens piedāvājums (24), Ūsti reģions noslēdza līgumus tieši ar pieejamajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem. Kā norāda Čehijas iestādes, ar šo līgumu noslēgšanu saistīto ārkārtas apstākļu dēļ nebija laika organizēt trešo koncesijas atlases procedūru, un tādi paši laika ierobežojumi neļāva sagatavot eksperta atzinumu. Čehijas iestādes arī uzsvēra, ka jebkurā gadījumā cena par transporta pakalpojumiem būtiski neatšķīrās no cenas, kas tika iegūta pirmajā un otrajā koncesijas kārtā. Summas starpība (aptuveni 7 %) ir uzskatāma par parastu, ņemot vērā to, ka kapitāla un cilvēkresursu īslaicīga norīkošana uz 4 mēnešu periodu ir dārgāka, nekā tā būtu ilgākā periodā. |
| --- | --- |

(71)

Tomēr, tā kā nebija iespējams noslēgt līgumus, pamatojoties uz koncesijas otro kārtu, jo attiecībā uz sešiem apgabaliem bija saņemts tikai viens piedāvājums (24), Ūsti reģions noslēdza līgumus tieši ar pieejamajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem. Kā norāda Čehijas iestādes, ar šo līgumu noslēgšanu saistīto ārkārtas apstākļu dēļ nebija laika organizēt trešo koncesijas atlases procedūru, un tādi paši laika ierobežojumi neļāva sagatavot eksperta atzinumu. Čehijas iestādes arī uzsvēra, ka jebkurā gadījumā cena par transporta pakalpojumiem būtiski neatšķīrās no cenas, kas tika iegūta pirmajā un otrajā koncesijas kārtā. Summas starpība (aptuveni 7 %) ir uzskatāma par parastu, ņemot vērā to, ka kapitāla un cilvēkresursu īslaicīga norīkošana uz 4 mēnešu periodu ir dārgāka, nekā tā būtu ilgākā periodā.

4.2.   PIEZĪMES PAR VALSTS ATBALSTU ATTIECĪBĀ UZ GARANTIJĀM UZŅĒMUMAM DP ÚSTÍ UN TĀ PAMATKAPITĀLA PALIELINĀŠANU

4.2.1.   Garantijas

| (72) | Attiecībā uz CZK 5 miljonu un CZK 35 miljonu lielajām garantijām, ar kurām Ūsti pie Labas pašvaldība nodrošināja DP Ústí iegūtos bankas aizdevumus, Čehijas iestādes argumentēja, ka DP Ústí būtu spējis iegūt minētos aizdevumus bez garantijām. Čehijas iestādes atzīmēja, ka DP Ústí 2007. gadā saņēma CZK 40 miljonu lielu aizdevumu par trolejbusu līnijas izbūvi (Ūsti pie Labas – Strekova) un par divu autobusu iegādi. Aizdevumu piešķīra Komerční banka, a.s., proti, tā pati finanšu iestāde, kas uzņēmumam DP Ústí piešķīra divus aizdevumus 2004. un 2005. gadā, attiecībā uz kuriem Ūsti pie Labas pašvaldība piešķīra apstrīdētās garantijas. CZK 40 miljonu aizdevuma nodrošinājumu veidoja DP Ústí aktīvi. Aizdevuma piešķīrējs tika izvēlēts atklātā konkursā, kura rezultātā tika izvēlēts vislabākais piedāvājums, nediferencējot aizdevuma piešķiršanas iespējas, t. i., vai nu ar Ūsti pie Labas pašvaldības sniegto garantiju, vai arī garantiju uzņēmuma aktīvu veidā. Čehijas iestādes uzskata, ka tas pierāda, ka aizdevuma nosacījumi 2007. gadā nebija atkarīgi no nodrošinājuma veida un ka DP Ústí spēja iegūt aizdevumu ar tādiem pašiem nosacījumiem pat bez garantijas. Čehijas iestādes argumentē, ka tas attiecas arī uz abiem aizdevumiem 2004. un 2005. gadā un ka tādējādi garantija DP Ústí neradīja nekādas ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz CZK 5 miljonu un CZK 35 miljonu lielajām garantijām, ar kurām Ūsti pie Labas pašvaldība nodrošināja DP Ústí iegūtos bankas aizdevumus, Čehijas iestādes argumentēja, ka DP Ústí būtu spējis iegūt minētos aizdevumus bez garantijām. Čehijas iestādes atzīmēja, ka DP Ústí 2007. gadā saņēma CZK 40 miljonu lielu aizdevumu par trolejbusu līnijas izbūvi (Ūsti pie Labas – Strekova) un par divu autobusu iegādi. Aizdevumu piešķīra Komerční banka, a.s., proti, tā pati finanšu iestāde, kas uzņēmumam DP Ústí piešķīra divus aizdevumus 2004. un 2005. gadā, attiecībā uz kuriem Ūsti pie Labas pašvaldība piešķīra apstrīdētās garantijas. CZK 40 miljonu aizdevuma nodrošinājumu veidoja DP Ústí aktīvi. Aizdevuma piešķīrējs tika izvēlēts atklātā konkursā, kura rezultātā tika izvēlēts vislabākais piedāvājums, nediferencējot aizdevuma piešķiršanas iespējas, t. i., vai nu ar Ūsti pie Labas pašvaldības sniegto garantiju, vai arī garantiju uzņēmuma aktīvu veidā. Čehijas iestādes uzskata, ka tas pierāda, ka aizdevuma nosacījumi 2007. gadā nebija atkarīgi no nodrošinājuma veida un ka DP Ústí spēja iegūt aizdevumu ar tādiem pašiem nosacījumiem pat bez garantijas. Čehijas iestādes argumentē, ka tas attiecas arī uz abiem aizdevumiem 2004. un 2005. gadā un ka tādējādi garantija DP Ústí neradīja nekādas ekonomiskas priekšrocības.

| (73) | Jebkurā gadījumā no aizdevumiem iegūtos līdzekļus nevarēja izmantot citos nolūkos kā vien trolejbusu līnijas izbūvei. Ūsti reģions ir teritorija ar zemu vides kvalitāti, un šī projekta mērķis bija uzlabot šo situāciju minētajā reģionā. Ja DP Ústí nebūtu piešķirts bankas aizdevums, uzņēmums būtu spiests turpināt sniegt autobusu transporta pakalpojumus. Kā atzīmē Čehijas iestādes, ar šo pasākumu faktiski vides aizsardzība tika noteikta kā prioritārāka attiecībā pret lielākajām izmaksām, kas saistītas ar trolejbusu līnijas būvniecību, tāpēc uzskatāms, ka tas ir saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(73)

Jebkurā gadījumā no aizdevumiem iegūtos līdzekļus nevarēja izmantot citos nolūkos kā vien trolejbusu līnijas izbūvei. Ūsti reģions ir teritorija ar zemu vides kvalitāti, un šī projekta mērķis bija uzlabot šo situāciju minētajā reģionā. Ja DP Ústí nebūtu piešķirts bankas aizdevums, uzņēmums būtu spiests turpināt sniegt autobusu transporta pakalpojumus. Kā atzīmē Čehijas iestādes, ar šo pasākumu faktiski vides aizsardzība tika noteikta kā prioritārāka attiecībā pret lielākajām izmaksām, kas saistītas ar trolejbusu līnijas būvniecību, tāpēc uzskatāms, ka tas ir saskaņā ar Līgumu.

4.2.2.   
  DP Ústí un pamatkapitāla palielināšana

| (74) | Čehijas iestādes paskaidroja, ka pamatkapitāla palielinājuma līdzekļi CZK 160 miljonu apmērā tika paredzēti vienīgi Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas būvniecības finansēšanai. Šie līdzekļi tika glabāti atsevišķā DP Ústí kontā, no kura tika veikti maksājumi Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas izbūvei. |
| --- | --- |

(74)

Čehijas iestādes paskaidroja, ka pamatkapitāla palielinājuma līdzekļi CZK 160 miljonu apmērā tika paredzēti vienīgi Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas būvniecības finansēšanai. Šie līdzekļi tika glabāti atsevišķā DP Ústí kontā, no kura tika veikti maksājumi Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas izbūvei.

| (75) | Šī līnija ir Ūsti pie Labas pašvaldības pilsētas sabiedriskā transporta neatņemama daļa, un to veido liela apjoma ekoloģisks trolejbusu transporta tīkls, kas pašvaldībā tiek būvēts kopš 1984. gada un pakāpeniski sākts ekspluatēt kopš 1988. gada. Šī līnijas būvniecība ir visas sistēmas izbūves noslēdzošais posms, kuru pabeidzot, liela daļa pašvaldības labā krasta daļas tiks savienota ar trolejbusu transporta pamattīklu. Minētās sistēmas paplašināšana ir plānota kopš 1996. gada. |
| --- | --- |

(75)

Šī līnija ir Ūsti pie Labas pašvaldības pilsētas sabiedriskā transporta neatņemama daļa, un to veido liela apjoma ekoloģisks trolejbusu transporta tīkls, kas pašvaldībā tiek būvēts kopš 1984. gada un pakāpeniski sākts ekspluatēt kopš 1988. gada. Šī līnijas būvniecība ir visas sistēmas izbūves noslēdzošais posms, kuru pabeidzot, liela daļa pašvaldības labā krasta daļas tiks savienota ar trolejbusu transporta pamattīklu. Minētās sistēmas paplašināšana ir plānota kopš 1996. gada.

| (76) | Kā atzīmē Čehijas iestādes, pateicoties šim ieguldījumam, pašvaldībā tiks būtiski uzlaboti vides apstākļi, galvenokārt, samazinot gaisa piesārņojumu pilsētas labā krasta teritorijā, samazinot transporta trokšņa līmeni attiecīgajos maršrutos, kur kursēs trolejbusi, nevis autobusi (jo īpaši naktīs), un samazinot izplūdes gāzu apjomu attiecīgajās līnijās, kā arī fotoķīmiskā smoga veidošanās risku Strekovas apgabalā. |
| --- | --- |

(76)

Kā atzīmē Čehijas iestādes, pateicoties šim ieguldījumam, pašvaldībā tiks būtiski uzlaboti vides apstākļi, galvenokārt, samazinot gaisa piesārņojumu pilsētas labā krasta teritorijā, samazinot transporta trokšņa līmeni attiecīgajos maršrutos, kur kursēs trolejbusi, nevis autobusi (jo īpaši naktīs), un samazinot izplūdes gāzu apjomu attiecīgajās līnijās, kā arī fotoķīmiskā smoga veidošanās risku Strekovas apgabalā.

| (77) | Tādēļ Čehijas iestādes apgalvoja, ka uz kapitāla palielinājumu ir attiecināms izņēmums, kas minēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 1107/70 (25) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Čehijas iestādes norāda, ka ir ievēroti 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumi, jo i) trolejbusu tīkla būvniecības mērķis ir transporta koordinācija un optimizācija, ii) tajā ir iekļautas infrastruktūras izmaksas, kuras nav jāsedz citiem operatoriem, kas izmanto citu veidu autotransportu, un iii) nav citas finansiāli izdevīgākas alternatīvas, lai sasniegtu kopējās politikas mērķi (t. i., transporta koordinācija un CO2 emisiju samazināšana). |
| --- | --- |

(77)

Tādēļ Čehijas iestādes apgalvoja, ka uz kapitāla palielinājumu ir attiecināms izņēmums, kas minēts Padomes Regulas (EEK) Nr. 1107/70 (25) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Čehijas iestādes norāda, ka ir ievēroti 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumi, jo i) trolejbusu tīkla būvniecības mērķis ir transporta koordinācija un optimizācija, ii) tajā ir iekļautas infrastruktūras izmaksas, kuras nav jāsedz citiem operatoriem, kas izmanto citu veidu autotransportu, un iii) nav citas finansiāli izdevīgākas alternatīvas, lai sasniegtu kopējās politikas mērķi (t. i., transporta koordinācija un CO2 emisiju samazināšana).

4.3.   PIEZĪMES PAR DP ÚSTÍ UN DP TEPLICE PIEŠĶIRTAJIEM PAPILDU PASĀKUMIEM

| (78) | DP Ústí 2005. gadā saņēma divas papildu kompensācijas CZK 4 591 200 un CZK 7 335 000 apmērā par tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tomēr Čehijas iestādes precizēja, ka šīs kompensācijas, kuras izsniedza Ūsti pie Labas pašvaldība, attiecās vienīgi uz pašvaldības transportu attiecīgajā pašvaldībā un ka tās nebija saistītas ar reģionālā transporta kompensācijām, kuras piešķīra Ūsti reģions un uz kurām attiecas lēmums par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(78)

DP Ústí 2005. gadā saņēma divas papildu kompensācijas CZK 4 591 200 un CZK 7 335 000 apmērā par tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tomēr Čehijas iestādes precizēja, ka šīs kompensācijas, kuras izsniedza Ūsti pie Labas pašvaldība, attiecās vienīgi uz pašvaldības transportu attiecīgajā pašvaldībā un ka tās nebija saistītas ar reģionālā transporta kompensācijām, kuras piešķīra Ūsti reģions un uz kurām attiecas lēmums par procedūras sākšanu.

| (79) | Saistībā ar DP Teplice piešķirtajiem pasākumiem Čehijas iestādes paskaidroja, ka Teplices pašvaldības piešķirtās kompensācijas, kā arī transportlīdzekļu noma attiecās vienīgi uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām transporta jomā minētajā pašvaldībā. Tādējādi tās nebija saistītas ar reģionālajām transporta kompensācijām, kuras piešķīra Ūsti reģions un uz kurām attiecas lēmums par procedūras sākšanu. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā DP Teplice ieviesto atsevišķo kontu, nepastāvēja risks, ka ar šīm kompensācijām varētu jebkādā veidā subsidēt DP Teplice reģionālā transporta aktivitātes. Visbeidzot, trolejbusus pēc būtības nevar izmantot ārpus trolejbusu līniju sistēmas Teplices pašvaldībā, lai sniegtu reģionālos transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(79)

Saistībā ar DP Teplice piešķirtajiem pasākumiem Čehijas iestādes paskaidroja, ka Teplices pašvaldības piešķirtās kompensācijas, kā arī transportlīdzekļu noma attiecās vienīgi uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām transporta jomā minētajā pašvaldībā. Tādējādi tās nebija saistītas ar reģionālajām transporta kompensācijām, kuras piešķīra Ūsti reģions un uz kurām attiecas lēmums par procedūras sākšanu. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā DP Teplice ieviesto atsevišķo kontu, nepastāvēja risks, ka ar šīm kompensācijām varētu jebkādā veidā subsidēt DP Teplice reģionālā transporta aktivitātes. Visbeidzot, trolejbusus pēc būtības nevar izmantot ārpus trolejbusu līniju sistēmas Teplices pašvaldībā, lai sniegtu reģionālos transporta pakalpojumus.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (80) | DPÚK bija vienīgā ieinteresētā persona, kura sniedza piezīmes, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(80)

DPÚK bija vienīgā ieinteresētā persona, kura sniedza piezīmes, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (81) | DPÚK sniedza vispārējas piezīmes par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes kompensāciju tiesisko regulējumu reģionālas autobusu satiksmes pakalpojumu nozarē Čehijā. DPÚK apgalvoja, ka Čehijā sabiedriskā transporta nozare nav liberalizēta. DPÚK norādīja, ka tādējādi operatoru saistības bija skaidri izklāstītas administratīvajos lēmumos, ar kuriem piešķir licences operatoriem, jo Čehijas tiesību aktu pamatā ir “sabiedrisko pakalpojumu saistību” sistēma Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē, nevis “sabiedrisko pakalpojumi līgumi” minētās regulas 14. panta nozīmē. DPÚK apgalvo, ka lēmumā par procedūras sākšanu sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju novērtējumu ir ietekmējusi attiecīgā tiesiskā regulējuma nepareiza interpretācija. Uzņēmums arī apgalvo, ka spriedumu Altmark lietā šajā gadījumā nevar piemērot, jo minētais spriedums attiecās uz sistēmu, kuras pamatā ir sabiedrisko pakalpojumu līgumi, nevis sabiedrisko pakalpojumu saistības, kā šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(81)

DPÚK sniedza vispārējas piezīmes par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildes kompensāciju tiesisko regulējumu reģionālas autobusu satiksmes pakalpojumu nozarē Čehijā. DPÚK apgalvoja, ka Čehijā sabiedriskā transporta nozare nav liberalizēta. DPÚK norādīja, ka tādējādi operatoru saistības bija skaidri izklāstītas administratīvajos lēmumos, ar kuriem piešķir licences operatoriem, jo Čehijas tiesību aktu pamatā ir “sabiedrisko pakalpojumu saistību” sistēma Regulas (EEK) Nr. 1191/69 2. panta nozīmē, nevis “sabiedrisko pakalpojumi līgumi” minētās regulas 14. panta nozīmē. DPÚK apgalvo, ka lēmumā par procedūras sākšanu sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju novērtējumu ir ietekmējusi attiecīgā tiesiskā regulējuma nepareiza interpretācija. Uzņēmums arī apgalvo, ka spriedumu Altmark lietā šajā gadījumā nevar piemērot, jo minētais spriedums attiecās uz sistēmu, kuras pamatā ir sabiedrisko pakalpojumu līgumi, nevis sabiedrisko pakalpojumu saistības, kā šajā gadījumā.

| (82) | Tādēļ DPÚK apgalvoja, ka par sabiedrisko pakalpojumu saistībām un kompensācijas līmeni reģionālās iestādes un operatori nevarēja vienoties sarunu ceļā. Šādos apstākļos nevarēja būt konkurences starp operatoriem, jo tas nebija iespējams sistēmā, kuras pamatā ir sabiedrisko pakalpojumu saistības, savukārt kompensācija bija nevis līgumcena par sniegtajiem transporta pakalpojumiem, bet gan maksa par zaudējumiem, kas radās, pildot attiecīgās saistības, kuras bija jāievēro saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, kuras nebija atkarīgas no operatoru un iestāžu gribas un par kurām tādējādi vienošanos nevarēja panākt sarunu ceļā. DPÚK arī apgalvoja, ka Ūsti reģions pārkāpa esošos tiesību aktus, noslēdzot sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar operatoriem, kuri tika atlasīti saskaņā ar tikai šķietamām konkursa procedūrām. DPÚK apstrīdēja, ka šādi mēģinājumi piemērot konkurences principus ir pretrunā sistēmai, kuras pamatā ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un tāpēc tie ir nelikumīgi. DPÚK argumentēja, ka jaunizvēlētajiem operatoriem licences piešķirtas un tie saņēmuši sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas nelikumīgi, jo to pašu autobusu maršrutu sākotnējo licenču īpašnieks ir DPÚK. Ūsti reģiona iestāžu pieejas motivācijas pamatā bija nevēlēšanās maksāt pašreizējiem operatoriem kompensācijas, kuras tie bija tiesīgi saņemt saskaņā ar likumu, un pašreizējie operatori, kuri nevēlējās pieņemt zemākas subsīdijas darbības nodrošināšanai, tika atstumti un aizstāti ar jauniem operatoriem, izmantojot nelikumīgus pseidokonkursus. DPÚK pieprasīja labot šo situāciju un ļaut tam pārņemt autobusus un darbiniekus no attiecīgajā brīdī nelikumīgi atlasītajiem operatoriem un atsākt pildīt sākotnēji noteiktās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kurām bija jābeidzas tikai 2011. gadā. Turklāt DPÚK apgalvoja, ka dati par 2006.–2008. gadu apliecina tā pieņēmumu, ka jauno operatoru nodrošināto reģionālo autobusu satiksmes pakalpojumu galīgās izmaksas ir lielākas. |
| --- | --- |

(82)

Tādēļ DPÚK apgalvoja, ka par sabiedrisko pakalpojumu saistībām un kompensācijas līmeni reģionālās iestādes un operatori nevarēja vienoties sarunu ceļā. Šādos apstākļos nevarēja būt konkurences starp operatoriem, jo tas nebija iespējams sistēmā, kuras pamatā ir sabiedrisko pakalpojumu saistības, savukārt kompensācija bija nevis līgumcena par sniegtajiem transporta pakalpojumiem, bet gan maksa par zaudējumiem, kas radās, pildot attiecīgās saistības, kuras bija jāievēro saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, kuras nebija atkarīgas no operatoru un iestāžu gribas un par kurām tādējādi vienošanos nevarēja panākt sarunu ceļā. DPÚK arī apgalvoja, ka Ūsti reģions pārkāpa esošos tiesību aktus, noslēdzot sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar operatoriem, kuri tika atlasīti saskaņā ar tikai šķietamām konkursa procedūrām. DPÚK apstrīdēja, ka šādi mēģinājumi piemērot konkurences principus ir pretrunā sistēmai, kuras pamatā ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, un tāpēc tie ir nelikumīgi. DPÚK argumentēja, ka jaunizvēlētajiem operatoriem licences piešķirtas un tie saņēmuši sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas nelikumīgi, jo to pašu autobusu maršrutu sākotnējo licenču īpašnieks ir DPÚK. Ūsti reģiona iestāžu pieejas motivācijas pamatā bija nevēlēšanās maksāt pašreizējiem operatoriem kompensācijas, kuras tie bija tiesīgi saņemt saskaņā ar likumu, un pašreizējie operatori, kuri nevēlējās pieņemt zemākas subsīdijas darbības nodrošināšanai, tika atstumti un aizstāti ar jauniem operatoriem, izmantojot nelikumīgus pseidokonkursus. DPÚK pieprasīja labot šo situāciju un ļaut tam pārņemt autobusus un darbiniekus no attiecīgajā brīdī nelikumīgi atlasītajiem operatoriem un atsākt pildīt sākotnēji noteiktās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kurām bija jābeidzas tikai 2011. gadā. Turklāt DPÚK apgalvoja, ka dati par 2006.–2008. gadu apliecina tā pieņēmumu, ka jauno operatoru nodrošināto reģionālo autobusu satiksmes pakalpojumu galīgās izmaksas ir lielākas.

| (83) | Visbeidzot, DPÚK atzīmēja, ka no jauna izvēlētie operatori daudzos gadījumos ir pašvaldību autobusu satiksmes pakalpojumu operatori, kas pieder attiecīgajām pašvaldībā un kuras tos subsidē, tāpēc starp šiem operatoriem un citiem operatoriem reģionālajā pasažieru transporta tirgū pastāv netaisnīga konkurence. DPÚK norādīja, ka nav pieņemami, ka vietējiem autobusu operatoriem tiek atļauts darboties reģionālajos maršrutos ārpus attiecīgās pašvaldības robežām. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot, DPÚK atzīmēja, ka no jauna izvēlētie operatori daudzos gadījumos ir pašvaldību autobusu satiksmes pakalpojumu operatori, kas pieder attiecīgajām pašvaldībā un kuras tos subsidē, tāpēc starp šiem operatoriem un citiem operatoriem reģionālajā pasažieru transporta tirgū pastāv netaisnīga konkurence. DPÚK norādīja, ka nav pieņemami, ka vietējiem autobusu operatoriem tiek atļauts darboties reģionālajos maršrutos ārpus attiecīgās pašvaldības robežām.

| (84) | Attiecībā uz Ūsti pie Labas pašvaldības sniegto garantiju un pamatkapitāla palielināšanu DPÚK apgalvoja, ka tas iestādēm bija piedāvājis ievērojami lētāku alternatīvu, lai nodrošinātu videi nekaitīgus vietējā transporta pakalpojumus maršrutā Ūsti pie Labas – Strekova (izmantojot CNG autobusus, nevis DP Ústí trolejbusus), taču šī alternatīva tika noraidīta. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz Ūsti pie Labas pašvaldības sniegto garantiju un pamatkapitāla palielināšanu DPÚK apgalvoja, ka tas iestādēm bija piedāvājis ievērojami lētāku alternatīvu, lai nodrošinātu videi nekaitīgus vietējā transporta pakalpojumus maršrutā Ūsti pie Labas – Strekova (izmantojot CNG autobusus, nevis DP Ústí trolejbusus), taču šī alternatīva tika noraidīta.

| (85) | Attiecībā uz pasākumiem, kuri, kā minēts lēmumā par procedūras sākšanu, tika piešķirti pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai, DPÚK apgalvoja, ka visiem šiem pasākumiem ir ilgtermiņa ietekme, kas vērā ņemami pārsniedz pievienošanās datumu. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz pasākumiem, kuri, kā minēts lēmumā par procedūras sākšanu, tika piešķirti pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai, DPÚK apgalvoja, ka visiem šiem pasākumiem ir ilgtermiņa ietekme, kas vērā ņemami pārsniedz pievienošanās datumu.

| (86) | Saistībā ar Komisijas veikto novērtējumu par stāvlaika skaitītāju apsaimniekošanas nodošanu uzņēmumam DP Děčín, DPÚK apgalvoja, ka analīze lēmumā par procedūras sākšanu nav pareiza, jo de minimis slieksnis nav piemērojams sabiedriskā transporta nozarei. |
| --- | --- |

(86)

Saistībā ar Komisijas veikto novērtējumu par stāvlaika skaitītāju apsaimniekošanas nodošanu uzņēmumam DP Děčín, DPÚK apgalvoja, ka analīze lēmumā par procedūras sākšanu nav pareiza, jo de minimis slieksnis nav piemērojams sabiedriskā transporta nozarei.

| (87) | DPÚK nesniedza piezīmes par neparedzamo izmaksu jēdzienu. Uzņēmums arī nesniedza piezīmes par to, ka kompensācijas maksimālās cenas noteikšana, pamatojoties uz valsts mēroga statistikas analīzi, varētu garantēt operatoru pārmērīgas kompensēšanas novēršanu. |
| --- | --- |

(87)

DPÚK nesniedza piezīmes par neparedzamo izmaksu jēdzienu. Uzņēmums arī nesniedza piezīmes par to, ka kompensācijas maksimālās cenas noteikšana, pamatojoties uz valsts mēroga statistikas analīzi, varētu garantēt operatoru pārmērīgas kompensēšanas novēršanu.

6.   ČEHIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTĀS PERSONAS PIEZĪMĒM

| (88) | Čehijas iestādes nepiekrita DPÚK iesniegtajos dokumentos izklāstītajai tiesiskā regulējuma interpretācijai saistībā ar kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu saistībām reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu nozarē Čehijā. Čehijas iestādes arī nepiekrita DPÚK apgalvojumam, ka sabiedriskā transporta pakalpojumi Čehijā vēl nav liberalizēti. |
| --- | --- |

(88)

Čehijas iestādes nepiekrita DPÚK iesniegtajos dokumentos izklāstītajai tiesiskā regulējuma interpretācijai saistībā ar kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu saistībām reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu nozarē Čehijā. Čehijas iestādes arī nepiekrita DPÚK apgalvojumam, ka sabiedriskā transporta pakalpojumi Čehijā vēl nav liberalizēti.

| (89) | Čehijas iestādes norādīja, ka valsts tiesiskajā regulējumā ir paredzētas divas iespējas, kā organizēt sabiedrisko autobusu transportu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmu: i) pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu saskaņā ar Likuma par autotransportu 19. iedaļu un Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantu un ii) pamatojoties uz vienpusēju lēmumu, ar kuru noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tomēr otrais veids tiek izmantots minimāli. Ūsti reģionā visu reģionālā sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumu pamatā patlaban ir līgumi, kas noslēgti atklātās, pārredzamās un nediskriminējošās konkursa procedūrās. Čehijas iestādes uzskatīja, ka, neraugoties uz zināmām izmantoto terminu atšķirībām, sabiedrisko pakalpojumu līgumi apzīmēja sabiedrisko pakalpojumu līgumus Regulas (EEK) Nr. 1191/69 nozīmē. Tas bija skaidrs no Likuma par autotransportu redakcijas, kā arī tā interpretācijas dažādos attiecīgo iestāžu lēmumos. |
| --- | --- |

(89)

Čehijas iestādes norādīja, ka valsts tiesiskajā regulējumā ir paredzētas divas iespējas, kā organizēt sabiedrisko autobusu transportu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmu: i) pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu saskaņā ar Likuma par autotransportu 19. iedaļu un Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantu un ii) pamatojoties uz vienpusēju lēmumu, ar kuru noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tomēr otrais veids tiek izmantots minimāli. Ūsti reģionā visu reģionālā sabiedriskā autobusu transporta pakalpojumu pamatā patlaban ir līgumi, kas noslēgti atklātās, pārredzamās un nediskriminējošās konkursa procedūrās. Čehijas iestādes uzskatīja, ka, neraugoties uz zināmām izmantoto terminu atšķirībām, sabiedrisko pakalpojumu līgumi apzīmēja sabiedrisko pakalpojumu līgumus Regulas (EEK) Nr. 1191/69 nozīmē. Tas bija skaidrs no Likuma par autotransportu redakcijas, kā arī tā interpretācijas dažādos attiecīgo iestāžu lēmumos.

| (90) | Čehijas iestādes arī precizēja, ka licence par autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu bija atļauja, kas operatoram ļāva sniegt autobusu transporta pakalpojumus atsevišķos maršrutos, taču ar to netika noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Šīs saistības operatoriem tika noteiktas, noslēdzot sabiedrisko pakalpojumu līgumus starp attiecīgo operatoru un attiecīgo iestādi (šajā gadījumā – Ūsti reģionu). Noteiktam autobusu maršrutam varēja būt vairāki licencēti operatori, taču sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju piešķir tikai tam operatoram, kurš par attiecīgo maršrutu noslēdzis līgumu ar reģionālajām iestādēm vai kuram šīs saistības noteiktas ar iestāžu lēmumu. Turklāt licences izsniegšanu nevarētu pielīdzināt lēmumam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšanu Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta nozīmē, jo tā neparedz kompensācijas piešķiršanu attiecībā uz finanšu slogu, ko radījušas minētās regulas 6. pantā paredzētās saistības. |
| --- | --- |

(90)

Čehijas iestādes arī precizēja, ka licence par autobusu satiksmes pakalpojumu sniegšanu bija atļauja, kas operatoram ļāva sniegt autobusu transporta pakalpojumus atsevišķos maršrutos, taču ar to netika noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Šīs saistības operatoriem tika noteiktas, noslēdzot sabiedrisko pakalpojumu līgumus starp attiecīgo operatoru un attiecīgo iestādi (šajā gadījumā – Ūsti reģionu). Noteiktam autobusu maršrutam varēja būt vairāki licencēti operatori, taču sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju piešķir tikai tam operatoram, kurš par attiecīgo maršrutu noslēdzis līgumu ar reģionālajām iestādēm vai kuram šīs saistības noteiktas ar iestāžu lēmumu. Turklāt licences izsniegšanu nevarētu pielīdzināt lēmumam par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikšanu Regulas (EEK) Nr. 1191/69 1. panta nozīmē, jo tā neparedz kompensācijas piešķiršanu attiecībā uz finanšu slogu, ko radījušas minētās regulas 6. pantā paredzētās saistības.

| (91) | Čehijas iestādes turklāt uzskatīja, ka kompensācijas, kas tika izmaksātas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, atbilda Altmark kritērijiem un tādēļ Komisija par tām netika informēta. |
| --- | --- |

(91)

Čehijas iestādes turklāt uzskatīja, ka kompensācijas, kas tika izmaksātas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, atbilda Altmark kritērijiem un tādēļ Komisija par tām netika informēta.

| (92) | Čehijas iestādes apgalvoja, ka, atbilstoši atklātām, pārredzamām un nediskriminējošām atlases procedūrām, autobusu transporta pakalpojumi, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības Ūsti reģionā, tika sniegti par cenām, kas bija daudz izdevīgākas nekā iepriekš. Tas ļāva efektīvāk izmantot Ūsti reģiona resursus, nekā tad, ja tam būtu jāmaksā DPÚK vienpusēji pieprasītā kompensācija par zaudējumiem. |
| --- | --- |

(92)

Čehijas iestādes apgalvoja, ka, atbilstoši atklātām, pārredzamām un nediskriminējošām atlases procedūrām, autobusu transporta pakalpojumi, pildot sabiedrisko pakalpojumu saistības Ūsti reģionā, tika sniegti par cenām, kas bija daudz izdevīgākas nekā iepriekš. Tas ļāva efektīvāk izmantot Ūsti reģiona resursus, nekā tad, ja tam būtu jāmaksā DPÚK vienpusēji pieprasītā kompensācija par zaudējumiem.

| (93) | Attiecībā uz DPÚK argumentiem par Ūsti pie Labas pašvaldības piešķirto garantiju un pamatkapitāla palielināšanu Čehijas iestādes paskaidroja, ka minētajā pašvaldībā jau pastāvēja trolejbusu tīkls un ka šie pasākumi tika izmantoti, lai savstarpēji savienotu divus esošus trolejbusu maģistrālo līniju tīklus. Tāpēc jaunās trolejbusu līnijas tikai papildināja esošo trolejbusu satiksmes tīklu, kas tika pakāpeniski ieviests kopš 1988. gada. Visbeidzot, Čehijas iestādes apgalvoja, ka oficiāli nav reģistrēts DPÚK oficiāls iesniegums par alternatīvu projektu ekoloģiska transporta nodrošināšanai pašvaldībā. DPÚK iesniegtajai dokumentācijai pievienotais projekts ir datēts ar 2001. gada jūniju un tādēļ neattiecas uz izvērtēto pasākumu periodu. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz DPÚK argumentiem par Ūsti pie Labas pašvaldības piešķirto garantiju un pamatkapitāla palielināšanu Čehijas iestādes paskaidroja, ka minētajā pašvaldībā jau pastāvēja trolejbusu tīkls un ka šie pasākumi tika izmantoti, lai savstarpēji savienotu divus esošus trolejbusu maģistrālo līniju tīklus. Tāpēc jaunās trolejbusu līnijas tikai papildināja esošo trolejbusu satiksmes tīklu, kas tika pakāpeniski ieviests kopš 1988. gada. Visbeidzot, Čehijas iestādes apgalvoja, ka oficiāli nav reģistrēts DPÚK oficiāls iesniegums par alternatīvu projektu ekoloģiska transporta nodrošināšanai pašvaldībā. DPÚK iesniegtajai dokumentācijai pievienotais projekts ir datēts ar 2001. gada jūniju un tādēļ neattiecas uz izvērtēto pasākumu periodu.

7.   PASĀKUMU NOVĒRTĒŠANA

| (94) | Saskaņā ar EK Līguma 107. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar EK Līguma 107. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (95) | Tāpēc, lai pasākums tiktu kvalificēts kā atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem: i) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti un jābūt finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības atbalsta saņēmējam; iii) priekšrocībām jābūt selektīvām; iv) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumi un potenciāli jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc, lai pasākums tiktu kvalificēts kā atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem: i) pasākumam jābūt attiecināmam uz valsti un jābūt finansētam no valsts līdzekļiem; ii) tam jārada priekšrocības atbalsta saņēmējam; iii) priekšrocībām jābūt selektīvām; iv) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumi un potenciāli jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (96) | Komisija izskatīs, vai katrs no šiem nosacījumiem ir spēkā attiecībā uz šādiem pieciem pasākumiem:






  a) | kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ko Ūsti reģions piešķīris uzņēmumiem ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal un Vilém Graupner par reģionālo transporta pakalpojumu sniegšanu 2005. un 2006. gadā; |
| --- | --- | --- |

(96)

Komisija izskatīs, vai katrs no šiem nosacījumiem ir spēkā attiecībā uz šādiem pieciem pasākumiem:

a)

kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ko Ūsti reģions piešķīris uzņēmumiem ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal un Vilém Graupner par reģionālo transporta pakalpojumu sniegšanu 2005. un 2006. gadā;

| b) | kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ko Ūsti reģions piešķīris uzņēmumiem Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most un ZDAR, a.s. par reģionālo transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam; |
| --- | --- |

b)

kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ko Ūsti reģions piešķīris uzņēmumiem Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most un ZDAR, a.s. par reģionālo transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam;

| c) | kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ko Ūsti reģions piešķīris uzņēmumiem ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov un DP Mladá Boleslav par reģionālo transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, ko Ūsti reģions piešķīris uzņēmumiem ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov un DP Mladá Boleslav par reģionālo transporta pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim;

| d) | garantijas, ko 2004. gada 23. jūlijā un 2005. gada 11. aprīlī Ūsti pie Labas pašvaldība piešķīrusi uzņēmumam DP Ústí, lai nodrošinātu aizdevumus attiecīgi CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

d)

garantijas, ko 2004. gada 23. jūlijā un 2005. gada 11. aprīlī Ūsti pie Labas pašvaldība piešķīrusi uzņēmumam DP Ústí, lai nodrošinātu aizdevumus attiecīgi CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā;

| e) | DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 miljoniem, ko 2006. gadā nodrošināja Ūsti pie Labas pašvaldība. |
| --- | --- |

e)

DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 miljoniem, ko 2006. gadā nodrošināja Ūsti pie Labas pašvaldība.

7.1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

7.1.1.   Kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi (pasākumi, kas minēti 96. apsvēruma a), b) un c) punktā)

7.1.1.1.   Valsts līdzekļi

| (97) | Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas par transporta pakalpojumu sniegšanu tika izmaksātas saskaņā ar līgumiem, kas bija noslēgti starp Ūsti reģiona iestādēm operatoriem, kuri uzskaitīti 96. apsvēruma a), b) un c) punktā, un tika apmaksāti no minēto iestāžu publiskajiem līdzekļiem. Tāpēc šīs kompensācijas ir attiecināmas uz valsti un piešķirtas no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(97)

Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas par transporta pakalpojumu sniegšanu tika izmaksātas saskaņā ar līgumiem, kas bija noslēgti starp Ūsti reģiona iestādēm operatoriem, kuri uzskaitīti 96. apsvēruma a), b) un c) punktā, un tika apmaksāti no minēto iestāžu publiskajiem līdzekļiem. Tāpēc šīs kompensācijas ir attiecināmas uz valsti un piešķirtas no valsts līdzekļiem.

7.1.1.2.   Ekonomiskās priekšrocības

| (98) | No sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācijas, kas no valsts līdzekļiem vai izmantojot valsts līdzekļus ir piešķirtas attiecīgajiem uzņēmumiem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi nerada priekšrocības attiecīgajiem uzņēmumiem, tāpēc tās nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievēroti četri kumulatīvi nosacījumi:






  a) | saņēmējam uzņēmumam jābūt noteiktām faktiskām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām; |
| --- | --- | --- |

(98)

No sprieduma Altmark lietā izriet, ka kompensācijas, kas no valsts līdzekļiem vai izmantojot valsts līdzekļus ir piešķirtas attiecīgajiem uzņēmumiem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi nerada priekšrocības attiecīgajiem uzņēmumiem, tāpēc tās nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, ja ir ievēroti četri kumulatīvi nosacījumi:

a)

saņēmējam uzņēmumam jābūt noteiktām faktiskām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām;

| b) | kompensācijas aprēķināšanas kritērijiem objektīvā un pārredzamā veidā jābūt noteiktiem iepriekš; |
| --- | --- |

b)

kompensācijas aprēķināšanas kritērijiem objektīvā un pārredzamā veidā jābūt noteiktiem iepriekš;

| c) | kompensācija nevar pārsniegt summu, kas vajadzīga, lai segtu visas izmaksas vai daļu no tām, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu no šo saistību izpildes; |
| --- | --- |

c)

kompensācija nevar pārsniegt summu, kas vajadzīga, lai segtu visas izmaksas vai daļu no tām, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un samērīgu peļņu no šo saistību izpildes;

| d) | ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts sabiedriskā iepirkuma procedūrā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemāko cenu, vajadzīgās kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un pienācīgi nodrošināts ar transporta līdzekļiem, lai spētu izpildīt vajadzīgās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas prasības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un paredzot samērīgu peļņu par šo saistību izpildi. |
| --- | --- |

d)

ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts sabiedriskā iepirkuma procedūrā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemāko cenu, vajadzīgās kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un pienācīgi nodrošināts ar transporta līdzekļiem, lai spētu izpildīt vajadzīgās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas prasības, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un paredzot samērīgu peļņu par šo saistību izpildi.

| (99) | Lai izslēgtu ekonomiskas priekšrocības, kad kompensācija attiecīgajiem uzņēmumiem tiek piešķirta par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, spriedumā Altmark lietā ir noteikts, ka atbilstība jānodrošina kumulatīvi visiem četriem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(99)

Lai izslēgtu ekonomiskas priekšrocības, kad kompensācija attiecīgajiem uzņēmumiem tiek piešķirta par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, spriedumā Altmark lietā ir noteikts, ka atbilstība jānodrošina kumulatīvi visiem četriem nosacījumiem.

| (100) | Attiecībā uz pirmo nosacījumu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības autotransporta nozarē ir obligāta prasība, lai nodrošinātu transporta pakalpojumus vispārējās interesēs, ko operators, ņemot vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vispār vai neuzņemtos tādā pašā apjomā, vai ar tādiem pašiem nosacījumiem bez atlīdzības (26). Šajās robežās dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, lai definētu sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar gala lietotāju vajadzībām. Komisijas uzdevums šādos gadījumos ir nodrošināt, lai šī rīcības brīvība tiktu īstenota bez acīmredzamām kļūdām attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistību definīciju. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz pirmo nosacījumu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības autotransporta nozarē ir obligāta prasība, lai nodrošinātu transporta pakalpojumus vispārējās interesēs, ko operators, ņemot vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vispār vai neuzņemtos tādā pašā apjomā, vai ar tādiem pašiem nosacījumiem bez atlīdzības (26). Šajās robežās dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, lai definētu sabiedrisko pakalpojumu saistības saskaņā ar gala lietotāju vajadzībām. Komisijas uzdevums šādos gadījumos ir nodrošināt, lai šī rīcības brīvība tiktu īstenota bez acīmredzamām kļūdām attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistību definīciju.

| (101) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau atzīmēja, ka Čehijas iestādes tai bija iesniegušas līgumus, saskaņā ar kuriem Ūsti reģionālās iestādes ar operatoriem vienojās par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Šajos līgumos ir noteikta sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību darbības joma – sniegt transporta pakalpojumus. Konkrētāk, šajos līgumos ir noteikti maršruti, kuros jādarbojas autobusu satiksmes pakalpojumu sniedzējiem, grafiki, kā arī pierādāmo zaudējumu objektīva tāme. Tas, ka šie maršruti nav komerciāli izdevīgi, ir pierādīts, salīdzinot paredzamos pierādāmos zaudējumus ar faktiskajiem zaudējumiem šajos maršrutos, kā iepriekš norādīts 1.–9. tabulā. Turklāt operatori nevar vienpusēji nolemt pārtraukt darbību nerentablos maršrutos. Tie arī nevar ietekmēt apkalpoto maršrutu pakalpojumu apjomu un biežumu. Tāpēc tiem jāuzņemas zināms uzņēmējdarbības risks, kas izriet no tā, ka tie var gūt finansiālus zaudējumus, ja ekspluatācijas izdevumi pārsniedz iepriekš pierādāmo zaudējumu objektīvajā tāmē noteiktās summas. Tādēļ Komisija secina, ka attiecībā uz 96. apsvēruma a), b) un c) punktā minētajiem pasākumiem pastāv reālas un iepriekš skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tādējādi ir izpildīts pirmais Altmark sprieduma nosacījums. |
| --- | --- |

(101)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija jau atzīmēja, ka Čehijas iestādes tai bija iesniegušas līgumus, saskaņā ar kuriem Ūsti reģionālās iestādes ar operatoriem vienojās par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Šajos līgumos ir noteikta sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību darbības joma – sniegt transporta pakalpojumus. Konkrētāk, šajos līgumos ir noteikti maršruti, kuros jādarbojas autobusu satiksmes pakalpojumu sniedzējiem, grafiki, kā arī pierādāmo zaudējumu objektīva tāme. Tas, ka šie maršruti nav komerciāli izdevīgi, ir pierādīts, salīdzinot paredzamos pierādāmos zaudējumus ar faktiskajiem zaudējumiem šajos maršrutos, kā iepriekš norādīts 1.–9. tabulā. Turklāt operatori nevar vienpusēji nolemt pārtraukt darbību nerentablos maršrutos. Tie arī nevar ietekmēt apkalpoto maršrutu pakalpojumu apjomu un biežumu. Tāpēc tiem jāuzņemas zināms uzņēmējdarbības risks, kas izriet no tā, ka tie var gūt finansiālus zaudējumus, ja ekspluatācijas izdevumi pārsniedz iepriekš pierādāmo zaudējumu objektīvajā tāmē noteiktās summas. Tādēļ Komisija secina, ka attiecībā uz 96. apsvēruma a), b) un c) punktā minētajiem pasākumiem pastāv reālas un iepriekš skaidri definētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tādējādi ir izpildīts pirmais Altmark sprieduma nosacījums.

| (102) | Attiecībā uz otro Altmark sprieduma nosacījumu parametri, pamatojoties uz kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā, lai nodrošinātu to, ka kompensācija neietver ekonomiskas priekšrocības, kas varētu būt par labu kompensācijas saņēmējam uzņēmumam attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem. Vajadzība noteikt kompensācijas parametrus iepriekš nenozīmē, ka kompensācijas aprēķināšanā jāizmanto īpaša formula. Svarīgāk ir tas, lai no paša sākuma būtu skaidrs, kā kompensācija aprēķināma. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz otro Altmark sprieduma nosacījumu parametri, pamatojoties uz kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā, lai nodrošinātu to, ka kompensācija neietver ekonomiskas priekšrocības, kas varētu būt par labu kompensācijas saņēmējam uzņēmumam attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem. Vajadzība noteikt kompensācijas parametrus iepriekš nenozīmē, ka kompensācijas aprēķināšanā jāizmanto īpaša formula. Svarīgāk ir tas, lai no paša sākuma būtu skaidrs, kā kompensācija aprēķināma.

| (103) | Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas tika aprēķinātas saskaņā ar līgumiem, pamatojoties uz paredzamo cenu uz vienu kilometru un plānotajiem ieņēmumiem. Komisija atzina, ka ar šādu metodoloģiju var nodrošināt ex ante kompensācijas aprēķinu objektīvā un pārredzamā veidā. Tomēr Komisija nebija saņēmusi pietiekamu informāciju par metodoloģiju, kas šajā gadījumā tika izmantota, lai noteiktu paredzamās cenas par vienu kilometru, un tāpēc vēl nevarēja secināt, vai ir izpildīts otrais Altmark nosacījums. |
| --- | --- |

(103)

Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija atzīmēja, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas tika aprēķinātas saskaņā ar līgumiem, pamatojoties uz paredzamo cenu uz vienu kilometru un plānotajiem ieņēmumiem. Komisija atzina, ka ar šādu metodoloģiju var nodrošināt ex ante kompensācijas aprēķinu objektīvā un pārredzamā veidā. Tomēr Komisija nebija saņēmusi pietiekamu informāciju par metodoloģiju, kas šajā gadījumā tika izmantota, lai noteiktu paredzamās cenas par vienu kilometru, un tāpēc vēl nevarēja secināt, vai ir izpildīts otrais Altmark nosacījums.

| (104) | Čehijas iestādes pēc tam paskaidroja, ka piemērojamajos Čehijas tiesību aktos ir noteikti visi parametri, saskaņā ar kuriem aprēķināmi kompensācijas maksājumi, jo īpaši pakalpojumu izmaksas, ieņēmumi un samērīga peļņa. Tādēļ katrā starp Ūsti reģionu un operatoru noslēgtajā līgumā bija iekļauti attiecīgie parametri, kurus izmantoja pierādāmu zaudējumu objektīvas tāmes aprēķināšanai. Aprēķina pamatā ir starpība starp a) līgumā noteikto cenu par kilometru un b) operatora ieņēmumiem no attiecīgajiem pakalpojumiem. Viena kilometra cenā ir iekļautas i) darba izmaksas un ii) samērīga peļņa. |
| --- | --- |

(104)

Čehijas iestādes pēc tam paskaidroja, ka piemērojamajos Čehijas tiesību aktos ir noteikti visi parametri, saskaņā ar kuriem aprēķināmi kompensācijas maksājumi, jo īpaši pakalpojumu izmaksas, ieņēmumi un samērīga peļņa. Tādēļ katrā starp Ūsti reģionu un operatoru noslēgtajā līgumā bija iekļauti attiecīgie parametri, kurus izmantoja pierādāmu zaudējumu objektīvas tāmes aprēķināšanai. Aprēķina pamatā ir starpība starp a) līgumā noteikto cenu par kilometru un b) operatora ieņēmumiem no attiecīgajiem pakalpojumiem. Viena kilometra cenā ir iekļautas i) darba izmaksas un ii) samērīga peļņa.

| (105) | Attiecībā uz katram operatoram noteiktajām atšķirīgajām cenām par kilometru Čehijas iestādes paskaidroja, ka tās atspoguļo katra operatora atšķirīgos apstākļus (piemēram, saprotams, ka izmaksas par vienu kilometru atšķiras lauku un piepilsētas teritorijās). Jebkurā gadījumā visi parametri, lai aprēķinātu cenas katram operatoram, tika skaidri iepriekš izklāstīti atsevišķajos līgumos. Reģionālajām iestādēm arī bija pilnvaras pārbaudīt, vai šādu aprēķinu sagatavošanai izmantotie dati ir pareizi un atbilst konkrētā operatora situācijai. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz katram operatoram noteiktajām atšķirīgajām cenām par kilometru Čehijas iestādes paskaidroja, ka tās atspoguļo katra operatora atšķirīgos apstākļus (piemēram, saprotams, ka izmaksas par vienu kilometru atšķiras lauku un piepilsētas teritorijās). Jebkurā gadījumā visi parametri, lai aprēķinātu cenas katram operatoram, tika skaidri iepriekš izklāstīti atsevišķajos līgumos. Reģionālajām iestādēm arī bija pilnvaras pārbaudīt, vai šādu aprēķinu sagatavošanai izmantotie dati ir pareizi un atbilst konkrētā operatora situācijai.

| (106) | Tāpēc Komisija uzskata, ka parametri kompensāciju aprēķināšanai katram operatoram tika noteikti iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā. Tādēļ Altmark otrais nosacījums ir ievērots attiecībā uz 96. apsvēruma a), b) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(106)

Tāpēc Komisija uzskata, ka parametri kompensāciju aprēķināšanai katram operatoram tika noteikti iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā. Tādēļ Altmark otrais nosacījums ir ievērots attiecībā uz 96. apsvēruma a), b) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem.

| (107) | Saistībā ar Altmark trešo nosacījumu Komisija atzīmē, ka kompensācijas galīgā noteikšana un samaksa tiek veikta vienīgi tad, kad konkrētais operators ir sniedzis apliecinošus dokumentus par faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies, sniedzot pakalpojumu. Tajā pašā laikā kompensācijas maksimālā summa bija iepriekš ierobežota ar pierādāmo zaudējumu objektīvu tāmi, kas bija iekļauta līgumā. |
| --- | --- |

(107)

Saistībā ar Altmark trešo nosacījumu Komisija atzīmē, ka kompensācijas galīgā noteikšana un samaksa tiek veikta vienīgi tad, kad konkrētais operators ir sniedzis apliecinošus dokumentus par faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies, sniedzot pakalpojumu. Tajā pašā laikā kompensācijas maksimālā summa bija iepriekš ierobežota ar pierādāmo zaudējumu objektīvu tāmi, kas bija iekļauta līgumā.

| (108) | Saskaņā Likuma par autotransportu 19.b iedaļas 3. punktu pierādāmo zaudējumu objektīvā tāme ir iepriekš noteikta maksimālā summa, kuru kompetentā iestāde nedrīkst pārsniegt, kompensējot faktiskos zaudējumus (27). Tādējādi, ja pēc līguma izpildes operators pieprasa lielāku kompensāciju par zaudējumiem, valsts iestādes nevar segt šos zaudējumus. Savukārt, ja faktiskās izmaksas ir mazākas par plānotajiem aprēķinātajiem zaudējumiem, tad tiek kompensēti vienīgi faktiskie zaudējumi. |
| --- | --- |

(108)

Saskaņā Likuma par autotransportu 19.b iedaļas 3. punktu pierādāmo zaudējumu objektīvā tāme ir iepriekš noteikta maksimālā summa, kuru kompetentā iestāde nedrīkst pārsniegt, kompensējot faktiskos zaudējumus (27). Tādējādi, ja pēc līguma izpildes operators pieprasa lielāku kompensāciju par zaudējumiem, valsts iestādes nevar segt šos zaudējumus. Savukārt, ja faktiskās izmaksas ir mazākas par plānotajiem aprēķinātajiem zaudējumiem, tad tiek kompensēti vienīgi faktiskie zaudējumi.

| (109) | To apliecina tas, ka operatoriem faktiski izmaksātās kompensācijas, kā norādīts Tabula 2, Tabula 4, Tabula 7 un Tabula 9, daudzos gadījumos ir mazākas par līgumā norādītajiem prognozētajiem zaudējumiem, kā norādīts Tabula 1,Tabula 3 Tabula 6 un Tabula 8 pozīcijā “Kopējie pierādāmie zaudējumi”. |
| --- | --- |

(109)

To apliecina tas, ka operatoriem faktiski izmaksātās kompensācijas, kā norādīts Tabula 2, Tabula 4, Tabula 7 un Tabula 9, daudzos gadījumos ir mazākas par līgumā norādītajiem prognozētajiem zaudējumiem, kā norādīts Tabula 1,Tabula 3 Tabula 6 un Tabula 8 pozīcijā “Kopējie pierādāmie zaudējumi”.

| (110) | Šo maksimālo summu iespējams palielināt vienīgi tad, ja radušās neparedzamas izmaksas, kas gan netika pieskaitītas nevienam no reģionālā transporta līgumiem, kuri skatīti šajā lēmumā. Attiecībā uz jēdzienu “neparedzamas izmaksas”, par kuru Komisija pauda šaubas savā lēmumā par procedūras sākšanu, minētais jēdziens attiecas uz izmaksām, ko nevar ietekmēt uzņēmumu vadības lēmumi, piemēram, saistībā ar dabas katastrofām, valsts veiktu cenu maiņu, akcīzes nodokļa un PVN izmaiņām u. c. Lai pieprasītu kompensāciju, operatoriem ir jāpierāda, ka šādas izmaksas patiešām radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tomēr šāds kompensācijas maksimālās summas izņēmums nemazina kompensāciju mehānisma spēju nodrošināt, ka operatoram galu galā piešķirtā kompensācija nepārsniedz tā faktiskos zaudējumus. |
| --- | --- |

(110)

Šo maksimālo summu iespējams palielināt vienīgi tad, ja radušās neparedzamas izmaksas, kas gan netika pieskaitītas nevienam no reģionālā transporta līgumiem, kuri skatīti šajā lēmumā. Attiecībā uz jēdzienu “neparedzamas izmaksas”, par kuru Komisija pauda šaubas savā lēmumā par procedūras sākšanu, minētais jēdziens attiecas uz izmaksām, ko nevar ietekmēt uzņēmumu vadības lēmumi, piemēram, saistībā ar dabas katastrofām, valsts veiktu cenu maiņu, akcīzes nodokļa un PVN izmaiņām u. c. Lai pieprasītu kompensāciju, operatoriem ir jāpierāda, ka šādas izmaksas patiešām radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Tomēr šāds kompensācijas maksimālās summas izņēmums nemazina kompensāciju mehānisma spēju nodrošināt, ka operatoram galu galā piešķirtā kompensācija nepārsniedz tā faktiskos zaudējumus.

| (111) | Attiecībā uz samērīgu peļņu, kas ir daļa no izmaksu aprēķina un saistībā ar kuru Komisija arī pauda šaubas savā lēmumā par procedūras sākšanu, Čehijas iestādes pierādīja, ka 2005. gadā vidējā peļņa bija CZK 1,53 par vienu kilometru. Tā kā 2005. gadā vidējā cena par kilometru bija CZK 30,60, vidējā peļņa bija aptuveni 5 %, ko Komisija uzskata par samērīgu. Vidējā peļņa 2007. gadā bija CZK 0,97 par vienu kilometru, un vidējā cena par kilometru bija CZK 30,24. Tādējādi vidējā peļņa bija aptuveni 3,2 %. Čehijas iestādes nesniedza datus par vidējo peļņu 2006. gadā. Tomēr ticams, ka vidējā peļņa 2006. gadā ir tādās pašās robežās kā 2005. un 2007. gadā, jo citi attiecīgie dati (piemēram, vidējā cena par kilometru 2007. gadā bija CZK 31,72, un vidējie pierādāmie zaudējumi kilometrā bija CZK 17,49) bija tajās pašās robežas, un arī netika mainīta samērīgas peļņas aprēķina metodoloģija (sk. 9. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz samērīgu peļņu, kas ir daļa no izmaksu aprēķina un saistībā ar kuru Komisija arī pauda šaubas savā lēmumā par procedūras sākšanu, Čehijas iestādes pierādīja, ka 2005. gadā vidējā peļņa bija CZK 1,53 par vienu kilometru. Tā kā 2005. gadā vidējā cena par kilometru bija CZK 30,60, vidējā peļņa bija aptuveni 5 %, ko Komisija uzskata par samērīgu. Vidējā peļņa 2007. gadā bija CZK 0,97 par vienu kilometru, un vidējā cena par kilometru bija CZK 30,24. Tādējādi vidējā peļņa bija aptuveni 3,2 %. Čehijas iestādes nesniedza datus par vidējo peļņu 2006. gadā. Tomēr ticams, ka vidējā peļņa 2006. gadā ir tādās pašās robežās kā 2005. un 2007. gadā, jo citi attiecīgie dati (piemēram, vidējā cena par kilometru 2007. gadā bija CZK 31,72, un vidējie pierādāmie zaudējumi kilometrā bija CZK 17,49) bija tajās pašās robežas, un arī netika mainīta samērīgas peļņas aprēķina metodoloģija (sk. 9. zemsvītras piezīmi).

| (112) | Tāpēc Komisija secina, ka attiecībā uz 96. apsvēruma a), b) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem ir ievērots Altmark trešais nosacījums. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc Komisija secina, ka attiecībā uz 96. apsvēruma a), b) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem ir ievērots Altmark trešais nosacījums.

| (113) | Visbeidzot, saskaņā ar Altmark ceturto nosacījumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju izvēlas vai nu publiskā iepirkuma procedūrā, vai arī pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kas sekmīgi darbojas. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, saskaņā ar Altmark ceturto nosacījumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju izvēlas vai nu publiskā iepirkuma procedūrā, vai arī pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kas sekmīgi darbojas.

| (114) | Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju attiecībā uz 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem līgumattiecības starp Ūsti reģionu un operatoriem 2005. un 2006. gadā tika noteiktas, vienkārši pagarinot minētos līgumus, savukārt līgumi par laikposmu no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim tika noslēgti pēc sarunu procedūrām. Abās procedūrās citiem operatoriem netika ļauts iesniegt savus piedāvājumus par transporta pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā periodā, un neviena no procedūrām nebija publiskā iepirkuma procedūra, kurā varētu izvēlēties tādus piedāvājumus, kas atspoguļo tirgus apstākļus, kā prasīts ceturtā Altmark nosacījuma pirmajā pozīcijā (28). |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju attiecībā uz 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem līgumattiecības starp Ūsti reģionu un operatoriem 2005. un 2006. gadā tika noteiktas, vienkārši pagarinot minētos līgumus, savukārt līgumi par laikposmu no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim tika noslēgti pēc sarunu procedūrām. Abās procedūrās citiem operatoriem netika ļauts iesniegt savus piedāvājumus par transporta pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā periodā, un neviena no procedūrām nebija publiskā iepirkuma procedūra, kurā varētu izvēlēties tādus piedāvājumus, kas atspoguļo tirgus apstākļus, kā prasīts ceturtā Altmark nosacījuma pirmajā pozīcijā (28).

| (115) | Tādēļ Komisijai ir jāpārbauda, vai saistībā ar attiecīgajiem līgumiem ir nodrošināta atbilstība ceturtā Altmark nosacījumā minētās alternatīvas otrajai pozīcijai. Saskaņā ar šo alternatīvu kompensācijas līmenis ir jānosaka, pamatojoties uz tipiska, labi vadīta un pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksu analīzi (izmaksu analīze). |
| --- | --- |

(115)

Tādēļ Komisijai ir jāpārbauda, vai saistībā ar attiecīgajiem līgumiem ir nodrošināta atbilstība ceturtā Altmark nosacījumā minētās alternatīvas otrajai pozīcijai. Saskaņā ar šo alternatīvu kompensācijas līmenis ir jānosaka, pamatojoties uz tipiska, labi vadīta un pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksu analīzi (izmaksu analīze).

| (116) | Čehijas iestādes apgalvo, ka kompensāciju līmenis operatoriem 2005. gadā un 2006. gadā atbilst tipiska, labi vadīta un pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksām. Tās apgalvoja, ka to pierāda 2005. un 2006. gada cenu salīdzinājums ar cenām, kas tika iegūtas atklātās un pārredzamās konkursa procedūrās par pakalpojumu sniegšanu 2007. gadā. Vidējā cena 2005. gadā bija CZK 30,60 par kilometru (ar vidējām izmaksām CZK 29,06 par kilometru), savukārt 2007. gada konkursos iegūtā vidējā cena bija CZK 30,24 par kilometru (ar vidējām izmaksām CZK 29,22 par kilometru). Turklāt, kamēr 2005. gadā cenas dažādiem operatoriem bija robežās no CZK 21,50 līdz CZK 37,16 par kilometru, 2007. gadā tās bija robežās no CZK 25,48 līdz CZK 45,79 par kilometru. Čehijas iestādes argumentē, ka, tā kā 2005. un 2007. gada cenas par kilometru vidējais līmenis un atsevišķu cenu diapazons būtiski neatšķīrās, 2005. gada cenas ir uzskatāmas par tādām, kas atbilst tipiska, labi vadīta un ar nepieciešamajiem transportlīdzekļiem pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksām. Turklāt Čehijas iestādes iesniedza ekspertu atzinumu, kurā bija apliecināts, ka, izņemot sūdzības iesniedzēja ārkārtīgi augstās izmaksas, visu pārējo operatoru izmaksas atbilda tipiska, labi vadīta un ar nepieciešamajiem transportlīdzekļiem pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksām. |
| --- | --- |

(116)

Čehijas iestādes apgalvo, ka kompensāciju līmenis operatoriem 2005. gadā un 2006. gadā atbilst tipiska, labi vadīta un pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksām. Tās apgalvoja, ka to pierāda 2005. un 2006. gada cenu salīdzinājums ar cenām, kas tika iegūtas atklātās un pārredzamās konkursa procedūrās par pakalpojumu sniegšanu 2007. gadā. Vidējā cena 2005. gadā bija CZK 30,60 par kilometru (ar vidējām izmaksām CZK 29,06 par kilometru), savukārt 2007. gada konkursos iegūtā vidējā cena bija CZK 30,24 par kilometru (ar vidējām izmaksām CZK 29,22 par kilometru). Turklāt, kamēr 2005. gadā cenas dažādiem operatoriem bija robežās no CZK 21,50 līdz CZK 37,16 par kilometru, 2007. gadā tās bija robežās no CZK 25,48 līdz CZK 45,79 par kilometru. Čehijas iestādes argumentē, ka, tā kā 2005. un 2007. gada cenas par kilometru vidējais līmenis un atsevišķu cenu diapazons būtiski neatšķīrās, 2005. gada cenas ir uzskatāmas par tādām, kas atbilst tipiska, labi vadīta un ar nepieciešamajiem transportlīdzekļiem pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksām. Turklāt Čehijas iestādes iesniedza ekspertu atzinumu, kurā bija apliecināts, ka, izņemot sūdzības iesniedzēja ārkārtīgi augstās izmaksas, visu pārējo operatoru izmaksas atbilda tipiska, labi vadīta un ar nepieciešamajiem transportlīdzekļiem pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksām.

| (117) | Komisija atzīmē, ka iepriekšējā apsvērumā aprakstīto statistikas datu lietošanas mērķis ir konstatēt, ka cena tika noteikta, ņemot vērā izmaksas, kādas rastos tipiskam uzņēmumam. Tomēr, kā jau norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, statistikas vēsturisko izmaksu datu lietojums neļauj secināt, ka operatori, kuri piekrita sniegt pakalpojumus 2005. gada izmaksu līmenī, ir uzskatāmi par labi pārvaldītiem operatoriem. Patiesi – izmaksu līmeņa noteikšana pagātnē nerada stimulu nodrošināt transporta operatoru izmaksu pārvaldības efektivitāti. Savukārt, ja mainās kāds būtisks izmaksu parametrs (piemēram, degvielas cena), vēsturiskie izmaksu dati tūlīt pat kļūst novecojuši. Turklāt, identificējot uzņēmumus, attiecībā uz kuriem bija jāveic izmaksu analīze, Čehijas iestādes nepiemēroja objektīvus kritērijus, kas būtu ekonomiski atzīti kā apmierinošas pārvaldības rādītāji, un to analīzes pamatā nebija analītiski koeficienti, kas atspoguļo produktivitāti vai ir saistīti ar pakalpojumu sniegšanas kvalitāti (29). |
| --- | --- |

(117)

Komisija atzīmē, ka iepriekšējā apsvērumā aprakstīto statistikas datu lietošanas mērķis ir konstatēt, ka cena tika noteikta, ņemot vērā izmaksas, kādas rastos tipiskam uzņēmumam. Tomēr, kā jau norādīts lēmumā par procedūras sākšanu, statistikas vēsturisko izmaksu datu lietojums neļauj secināt, ka operatori, kuri piekrita sniegt pakalpojumus 2005. gada izmaksu līmenī, ir uzskatāmi par labi pārvaldītiem operatoriem. Patiesi – izmaksu līmeņa noteikšana pagātnē nerada stimulu nodrošināt transporta operatoru izmaksu pārvaldības efektivitāti. Savukārt, ja mainās kāds būtisks izmaksu parametrs (piemēram, degvielas cena), vēsturiskie izmaksu dati tūlīt pat kļūst novecojuši. Turklāt, identificējot uzņēmumus, attiecībā uz kuriem bija jāveic izmaksu analīze, Čehijas iestādes nepiemēroja objektīvus kritērijus, kas būtu ekonomiski atzīti kā apmierinošas pārvaldības rādītāji, un to analīzes pamatā nebija analītiski koeficienti, kas atspoguļo produktivitāti vai ir saistīti ar pakalpojumu sniegšanas kvalitāti (29).

| (118) | Attiecībā uz pasākumiem, kas minēti 96. apsvēruma c) punktā, Čehijas iestādes Komisijai nesniedza nekādu informāciju, kas norādītu, ka kompensācijas līmenis par līgumiem laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim tika noteikts, pamatojoties uz tipiska, labi vadīta un pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksu analīzi. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz pasākumiem, kas minēti 96. apsvēruma c) punktā, Čehijas iestādes Komisijai nesniedza nekādu informāciju, kas norādītu, ka kompensācijas līmenis par līgumiem laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim tika noteikts, pamatojoties uz tipiska, labi vadīta un pienācīgi apgādāta uzņēmuma izmaksu analīzi.

| (119) | Tādēļ, tā kā nav izpildītas visas ceturtā Altmark nosacījuma otrās alternatīvas prasības, Komisija nevar secināt, ka kompensācijas summa, kas tika noteikta saskaņā ar pasākumiem, kuri minēti 96. apsvēruma a) un c) punktā, bija noteikta tādā līmenī, kas garantētu, ka noteiktiem operatoriem nav piešķirtas nekādas priekšrocības. Tāpēc Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kuras tikušas piešķirtas saskaņā ar 96. apsvēruma a) un c) punktā minētajiem pasākumiem, ir radījušas ekonomiskas priekšrocības šajā pašā apsvērumā minētajiem reģionālā sabiedriskā transporta operatoriem. |
| --- | --- |

(119)

Tādēļ, tā kā nav izpildītas visas ceturtā Altmark nosacījuma otrās alternatīvas prasības, Komisija nevar secināt, ka kompensācijas summa, kas tika noteikta saskaņā ar pasākumiem, kuri minēti 96. apsvēruma a) un c) punktā, bija noteikta tādā līmenī, kas garantētu, ka noteiktiem operatoriem nav piešķirtas nekādas priekšrocības. Tāpēc Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, kuras tikušas piešķirtas saskaņā ar 96. apsvēruma a) un c) punktā minētajiem pasākumiem, ir radījušas ekonomiskas priekšrocības šajā pašā apsvērumā minētajiem reģionālā sabiedriskā transporta operatoriem.

| (120) | Attiecībā uz pasākumu, kas minēts 96. apsvēruma b) punktā, no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam noslēgtie sabiedrisko pakalpojumu līgumi tika noslēgti pēc konkursa procedūras. Šajā konkursa procedūrā Ūsti reģions tika sadalīts piecpadsmit apgabalos, par kuriem operatori varēja iesniegt atsevišķus piedāvājumus. Paziņojums par konkursu tika publicēts tīmekļa vietnē, uz Ūsti reģiona publiskā ziņojumu dēļa, kā arī divos dienas laikrakstos, kas tiek izplatīti visā Čehijā. Konkursā dokumentāciju iesniedza divdesmit trīs ieinteresētās personas. Piešķiršanas kritēriji tika paziņoti iepriekš – atlase tika veikta, ņemot vērā vienīgi cenu, kvalitatīvi parametri netika novērtēti, un konkursa uzvarētājs bija tas operators, kurš piedāvāja viszemāko cenu par kilometru. Tādējādi konkursa procedūra bija pietiekami plaši publiskota, atklāta un pārredzama. |
| --- | --- |

(120)

Attiecībā uz pasākumu, kas minēts 96. apsvēruma b) punktā, no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam noslēgtie sabiedrisko pakalpojumu līgumi tika noslēgti pēc konkursa procedūras. Šajā konkursa procedūrā Ūsti reģions tika sadalīts piecpadsmit apgabalos, par kuriem operatori varēja iesniegt atsevišķus piedāvājumus. Paziņojums par konkursu tika publicēts tīmekļa vietnē, uz Ūsti reģiona publiskā ziņojumu dēļa, kā arī divos dienas laikrakstos, kas tiek izplatīti visā Čehijā. Konkursā dokumentāciju iesniedza divdesmit trīs ieinteresētās personas. Piešķiršanas kritēriji tika paziņoti iepriekš – atlase tika veikta, ņemot vērā vienīgi cenu, kvalitatīvi parametri netika novērtēti, un konkursa uzvarētājs bija tas operators, kurš piedāvāja viszemāko cenu par kilometru. Tādējādi konkursa procedūra bija pietiekami plaši publiskota, atklāta un pārredzama.

| (121) | Kā norāda Čehijas iestādes, cenas tika piedāvātas robežās no CZK 27,57/km līdz CZK 43,73/km. Atskaitot DPÚK sniegto piedāvājumu, piedāvāto cenu diapazons būtu no CZK 27,57/km līdz CZK 33,5 CZK/km. Operatori iesniedza cenu par vienu kilometru piedāvājumus tajās teritorijās, kurās tie vēlējās piedalīties konkursā. ČSAD Česká Lípa uzvarēja visās piecpadsmit konkursa procedūrās. Tā kā galu galā šis operators nespēja sniegt vajadzīgos pakalpojumus, Ūsti reģions noslēdza sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar pretendentiem, kuri bija ieguvuši otro vietu attiecīgajos konkursos (deviņos apgabalos). Izvēloties otro izdevīgāko piedāvājumu gadījumā, ja pretendents, kurš sniedzis izdevīgāko piedāvājumu, nenodrošina attiecīgos pakalpojumus, netiek padarīts par spēkā neesošu tas, ka šajos deviņos apgabalos galu galā izvēlētais piedāvājums tikai atlasīts saskaņā ar pietiekami labi publiskotu, atklātu un pārredzamu konkursa procedūru saskaņā ar ceturtā Altmark nosacījuma pirmo pozīciju. |
| --- | --- |

(121)

Kā norāda Čehijas iestādes, cenas tika piedāvātas robežās no CZK 27,57/km līdz CZK 43,73/km. Atskaitot DPÚK sniegto piedāvājumu, piedāvāto cenu diapazons būtu no CZK 27,57/km līdz CZK 33,5 CZK/km. Operatori iesniedza cenu par vienu kilometru piedāvājumus tajās teritorijās, kurās tie vēlējās piedalīties konkursā. ČSAD Česká Lípa uzvarēja visās piecpadsmit konkursa procedūrās. Tā kā galu galā šis operators nespēja sniegt vajadzīgos pakalpojumus, Ūsti reģions noslēdza sabiedrisko pakalpojumu līgumus ar pretendentiem, kuri bija ieguvuši otro vietu attiecīgajos konkursos (deviņos apgabalos). Izvēloties otro izdevīgāko piedāvājumu gadījumā, ja pretendents, kurš sniedzis izdevīgāko piedāvājumu, nenodrošina attiecīgos pakalpojumus, netiek padarīts par spēkā neesošu tas, ka šajos deviņos apgabalos galu galā izvēlētais piedāvājums tikai atlasīts saskaņā ar pietiekami labi publiskotu, atklātu un pārredzamu konkursa procedūru saskaņā ar ceturtā Altmark nosacījuma pirmo pozīciju.

| (122) | Tādēļ Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, ko Ūsti reģions sniedzis saistībā ar 96. apsvēruma b) punktā minēto pasākumu, nerada priekšrocības šajā apsvērumā uzskaitītajiem operatoriem un tāpēc nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā valsts atbalsta sniegšana saskaņā ar šo nosacījumu tiek konstatēta tikai tad, ja ir noteikta atbilstība visiem četriem 95. apsvērumā uzskaitītajiem nosacījumiem, nav vajadzības turpināt 96. apsvēruma b) punktā minētā pasākuma pārbaudi, jo nav konstatētas priekšrocības. |
| --- | --- |

(122)

Tādēļ Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensācija, ko Ūsti reģions sniedzis saistībā ar 96. apsvēruma b) punktā minēto pasākumu, nerada priekšrocības šajā apsvērumā uzskaitītajiem operatoriem un tāpēc nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā valsts atbalsta sniegšana saskaņā ar šo nosacījumu tiek konstatēta tikai tad, ja ir noteikta atbilstība visiem četriem 95. apsvērumā uzskaitītajiem nosacījumiem, nav vajadzības turpināt 96. apsvēruma b) punktā minētā pasākuma pārbaudi, jo nav konstatētas priekšrocības.

7.1.1.3.   Selektivitāte

| (123) | Priekšrocības, kas piešķirtas 96. apsvēruma a) un c) punktā minēto pasākumu rezultātā ir selektīvas, jo tikai daži uzņēmumi saņēma minētās kompensācijas. |
| --- | --- |

(123)

Priekšrocības, kas piešķirtas 96. apsvēruma a) un c) punktā minēto pasākumu rezultātā ir selektīvas, jo tikai daži uzņēmumi saņēma minētās kompensācijas.

7.1.1.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (124) | Uzskatāms, ka valsts piešķirts pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, ja tas var uzlabot atbalsta saņēmēja konkurences pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (30). Tādēļ praktisku apsvērumu dēļ tiek pieņemts, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta nozīmē, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (31). |
| --- | --- |

(124)

Uzskatāms, ka valsts piešķirts pasākums izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, ja tas var uzlabot atbalsta saņēmēja konkurences pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (30). Tādēļ praktisku apsvērumu dēļ tiek pieņemts, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta nozīmē, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (31).

| (125) | Uzskatāms, ka atbalsts, kas ir piešķirts operatoriem tirgū vai nozarē, kura vēl nav liberalizēta, atverot minēto tirgu ārējai konkurencei, nav valsts atbalsts 107. panta 1. punkta nozīmē, jo tas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kā atzīmēts spriedumā Altmark lietā, kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis sāka atvērt noteiktus transporta tirgus, lai tajā konkurētu uzņēmumi no citām dalībvalstīm, tāpēc vairāki uzņēmumi jau sniedz savus pilsētas, piepilsētas vai reģionālos transporta pakalpojumus dalībvalstīs, kas nav to izcelsmes valsts. Kā paskaidrots 14. apsvērumā, saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem, kas ir spēkā kopš 2004. gada, reģionālos autobusu satiksmes pakalpojumus, kurus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, var nodrošināt jebkurš operators, kurš saņēmis licenci par konkrēto maršrutu, ieguvis vispārējo atļauju (“koncese”) atbilstīgi Likumam par komerclicenču piešķiršanu (“živnostenský zákon”) sabiedriskajam autobusu transportam, kā arī ievēro noteikto grafiku. Kā papildus atzīmēts minētajā apsvērumā, periodā, par kuru veikta izmeklēšana, reģionālie autobusu pārvadājumu pakalpojumi Ūsti reģionā bija pilnībā liberalizēti, jo minētajā periodā Čehijā reģionālos autobusu pārvadājumu pakalpojumus varēja sniegt jebkurš citas dalībvalsts operators, kas atbilda licences iegūšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(125)

Uzskatāms, ka atbalsts, kas ir piešķirts operatoriem tirgū vai nozarē, kura vēl nav liberalizēta, atverot minēto tirgu ārējai konkurencei, nav valsts atbalsts 107. panta 1. punkta nozīmē, jo tas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kā atzīmēts spriedumā Altmark lietā, kopš 1995. gada vairākas dalībvalstis sāka atvērt noteiktus transporta tirgus, lai tajā konkurētu uzņēmumi no citām dalībvalstīm, tāpēc vairāki uzņēmumi jau sniedz savus pilsētas, piepilsētas vai reģionālos transporta pakalpojumus dalībvalstīs, kas nav to izcelsmes valsts. Kā paskaidrots 14. apsvērumā, saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem, kas ir spēkā kopš 2004. gada, reģionālos autobusu satiksmes pakalpojumus, kurus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, var nodrošināt jebkurš operators, kurš saņēmis licenci par konkrēto maršrutu, ieguvis vispārējo atļauju (“koncese”) atbilstīgi Likumam par komerclicenču piešķiršanu (“živnostenský zákon”) sabiedriskajam autobusu transportam, kā arī ievēro noteikto grafiku. Kā papildus atzīmēts minētajā apsvērumā, periodā, par kuru veikta izmeklēšana, reģionālie autobusu pārvadājumu pakalpojumi Ūsti reģionā bija pilnībā liberalizēti, jo minētajā periodā Čehijā reģionālos autobusu pārvadājumu pakalpojumus varēja sniegt jebkurš citas dalībvalsts operators, kas atbilda licences iegūšanas nosacījumiem.

| (126) | Tādēļ uzskatāms, ka jebkāda kompensācija, kas tiek piešķirta reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniedzējiem, izkropļo konkurenci pasažieru autobusu satiksmes pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(126)

Tādēļ uzskatāms, ka jebkāda kompensācija, kas tiek piešķirta reģionālās autobusu satiksmes pakalpojumu sniedzējiem, izkropļo konkurenci pasažieru autobusu satiksmes pakalpojumu jomā.

| (127) | Turklāt parasti tiek pieņemts, ka priekšrocības, kuras piešķirtas uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš ir atvērts konkurencei, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Patiesi, “ja valsts finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirgū, uzskatāms, ka tos ietekmē šis atbalsts” (32). Tāpēc uzskatāms, ka 96. apsvēruma a) un c) punktā minētie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, ka tie negatīvi ietekmē citās dalībvalstīs izveidotu transporta uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Čehijā un stiprina valsts pakalpojumu kompensāciju saņēmēju pozīcijas tirgū. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt parasti tiek pieņemts, ka priekšrocības, kuras piešķirtas uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš ir atvērts konkurencei, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Patiesi, “ja valsts finansiālais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Kopienas iekšējā tirgū, uzskatāms, ka tos ietekmē šis atbalsts” (32). Tāpēc uzskatāms, ka 96. apsvēruma a) un c) punktā minētie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm tādā mērā, ka tie negatīvi ietekmē citās dalībvalstīs izveidotu transporta uzņēmumu spēju piedāvāt savus pakalpojumus Čehijā un stiprina valsts pakalpojumu kompensāciju saņēmēju pozīcijas tirgū.

7.1.2.   Uzņēmumam DP Ústí izsniegtās garantijas (pasākums, kas minēts 96. apsvēruma d) punktā)

| (128) | DP Ústí no Ūsti pie Labas pašvaldības saņēma garantijas, 2004. un 2005. gadā nodrošinot bankas aizdevumus CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā. Šie aizdevumi tika iegūti, lai pabeigtu Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas būvniecību. |
| --- | --- |

(128)

DP Ústí no Ūsti pie Labas pašvaldības saņēma garantijas, 2004. un 2005. gadā nodrošinot bankas aizdevumus CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā. Šie aizdevumi tika iegūti, lai pabeigtu Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas būvniecību.

| (129) | Lai šādas garantijas būtu valsts atbalsts, tām jārada priekšrocības atbalsta saņēmējam. Šajā saistībā jānorāda uz Komisijas paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (33). |
| --- | --- |

(129)

Lai šādas garantijas būtu valsts atbalsts, tām jārada priekšrocības atbalsta saņēmējam. Šajā saistībā jānorāda uz Komisijas paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (33).

| (130) | Paziņojumā par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā ir norādīts, ka noteiktos apstākļos, kuriem jābūt kumulatīviem, valsts piešķirtas garantijas nav uzskatāmas par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(130)

Paziņojumā par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā ir norādīts, ka noteiktos apstākļos, kuriem jābūt kumulatīviem, valsts piešķirtas garantijas nav uzskatāmas par valsts atbalstu.

| (131) | Pirmkārt, aizņēmējs nedrīkst būt finansiālās grūtībās. Komisija analizēja DP Ústí kontus un secināja, ka 2004. un 2005. gadā (t. i., garantiju saņemšanas periodā) uzņēmums nebija finansiālās grūtībās. |
| --- | --- |

(131)

Pirmkārt, aizņēmējs nedrīkst būt finansiālās grūtībās. Komisija analizēja DP Ústí kontus un secināja, ka 2004. un 2005. gadā (t. i., garantiju saņemšanas periodā) uzņēmums nebija finansiālās grūtībās.

| (132) | Otrkārt, garantiju piešķiršanas brīdī to apmērs pienācīgi jāizmēra. Tas nozīmē, ka garantijai jābūt saistītai ar konkrētu finanšu darījumu, tai jābūt noteiktai maksimālai summai un laika ziņā ierobežotai. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā garantija patiešām bija pienācīgi izmērāma, jo tā bija tieši saistīta ar diviem bankas aizdevumiem CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā. Turklāt šie aizdevumi tika iegūti vienīgi sabiedriskā transporta infrastruktūras finansēšanai – papildu trolejbusu līnijas būvniecībai Ūsti pie Labas. Garantijas bija laika ziņā ierobežotas, jo tās tika piešķirtas uz aizdevuma atmaksas laikposmu (t. i., līdz 2009. gada 30. jūnijam attiecībā uz CZK 35 miljonu aizdevumu un līdz 2010. gada 31. martam attiecībā uz CZK 35 miljonu aizdevumu). |
| --- | --- |

(132)

Otrkārt, garantiju piešķiršanas brīdī to apmērs pienācīgi jāizmēra. Tas nozīmē, ka garantijai jābūt saistītai ar konkrētu finanšu darījumu, tai jābūt noteiktai maksimālai summai un laika ziņā ierobežotai. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā garantija patiešām bija pienācīgi izmērāma, jo tā bija tieši saistīta ar diviem bankas aizdevumiem CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā. Turklāt šie aizdevumi tika iegūti vienīgi sabiedriskā transporta infrastruktūras finansēšanai – papildu trolejbusu līnijas būvniecībai Ūsti pie Labas. Garantijas bija laika ziņā ierobežotas, jo tās tika piešķirtas uz aizdevuma atmaksas laikposmu (t. i., līdz 2009. gada 30. jūnijam attiecībā uz CZK 35 miljonu aizdevumu un līdz 2010. gada 31. martam attiecībā uz CZK 35 miljonu aizdevumu).

| (133) | Treškārt, garantija kopumā nedrīkst segt vairāk par 80 % no apmaksājamā aizdevuma. Lai gan šīs prasības neievērošana nenozīmē, ka garantija tiek automātiski uzskatīta par valsts atbalstu (paziņojuma par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā 4.4. punkts), Komisijai tomēr ir jāpārbauda jebkādas garantijas, kas sedz visu (vai gandrīz visu) finanšu darījumu, kā tas bija Ūsti pie Labas pašvaldības sniegtās garantijas gadījumā. |
| --- | --- |

(133)

Treškārt, garantija kopumā nedrīkst segt vairāk par 80 % no apmaksājamā aizdevuma. Lai gan šīs prasības neievērošana nenozīmē, ka garantija tiek automātiski uzskatīta par valsts atbalstu (paziņojuma par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā 4.4. punkts), Komisijai tomēr ir jāpārbauda jebkādas garantijas, kas sedz visu (vai gandrīz visu) finanšu darījumu, kā tas bija Ūsti pie Labas pašvaldības sniegtās garantijas gadījumā.

| (134) | Komisija atzīmē, ka DP Ústí, kas ir Ūsti pie Labas pilnībā piederošs meitasuzņēmums, vairāk par 95 % savu ieņēmumu guva no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas par pašvaldības autobusu un tramvaju transportu. Šos sabiedriskos pakalpojumu Ūsti pie Labas pašvaldība uzticēja DP Ústí saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Turklāt divi aizdevumi, par kuriem tika sniegtas garantijas, bija paredzēti vienīgi trolejbusu līnijas izbūvei, kas darbotos saskaņā ar DP Ústí noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tāpēc garantētie aizdevumi bija paredzēti vienīgi DP Ústí sabiedrisko pakalpojumu aktivitātēm. Turklāt DP Ústí ir uzņēmums, kura uzņēmējdarbības pamatā ir gandrīz vienīgi atbilstīgi noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(134)

Komisija atzīmē, ka DP Ústí, kas ir Ūsti pie Labas pilnībā piederošs meitasuzņēmums, vairāk par 95 % savu ieņēmumu guva no sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas par pašvaldības autobusu un tramvaju transportu. Šos sabiedriskos pakalpojumu Ūsti pie Labas pašvaldība uzticēja DP Ústí saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Turklāt divi aizdevumi, par kuriem tika sniegtas garantijas, bija paredzēti vienīgi trolejbusu līnijas izbūvei, kas darbotos saskaņā ar DP Ústí noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. Tāpēc garantētie aizdevumi bija paredzēti vienīgi DP Ústí sabiedrisko pakalpojumu aktivitātēm. Turklāt DP Ústí ir uzņēmums, kura uzņēmējdarbības pamatā ir gandrīz vienīgi atbilstīgi noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (135) | Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka garantiju 100 % segums atbilst paziņojuma par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā 3.4. punktam. |
| --- | --- |

(135)

Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka garantiju 100 % segums atbilst paziņojuma par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā 3.4. punktam.

| (136) | Ceturtkārt, par garantiju ir jāmaksā uz tirgu orientēta cena. Patiesi, riska uzņemšanos parasti vajadzētu atlīdzināt, maksājot atbilstīgu prēmiju par garantēto summu. Ja cena, ko maksā par garantiju, ir vismaz tikpat augsta kā atbilstošais garantijas prēmijas standarts, ko var konstatēt finanšu tirgos, garantija neietver atbalstu. |
| --- | --- |

(136)

Ceturtkārt, par garantiju ir jāmaksā uz tirgu orientēta cena. Patiesi, riska uzņemšanos parasti vajadzētu atlīdzināt, maksājot atbilstīgu prēmiju par garantēto summu. Ja cena, ko maksā par garantiju, ir vismaz tikpat augsta kā atbilstošais garantijas prēmijas standarts, ko var konstatēt finanšu tirgos, garantija neietver atbalstu.

| (137) | Šajā gadījumā garantijas maksa bija 2,3 %. Ņemot vērā to, ka atbalsta saņēmējs ir mazs reģionālās autobusu satiksmes operators, nav iespējams noteikt atbilstošu garantijas prēmijas standartu. Tomēr Čehijas iestādes sniedza pierādījumu, ka garantijas atlīdzība tolaik tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu ekspertu atzinumu un atspoguļoja tirgus standartapstākļus. |
| --- | --- |

(137)

Šajā gadījumā garantijas maksa bija 2,3 %. Ņemot vērā to, ka atbalsta saņēmējs ir mazs reģionālās autobusu satiksmes operators, nav iespējams noteikt atbilstošu garantijas prēmijas standartu. Tomēr Čehijas iestādes sniedza pierādījumu, ka garantijas atlīdzība tolaik tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu ekspertu atzinumu un atspoguļoja tirgus standartapstākļus.

| (138) | Visbeidzot, aizņēmējam principā jābūt spējīgam iegūt aizņēmumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem no finanšu tirgiem bez valsts iejaukšanās. Šajā saistībā Čehijas iestādes iesniedza tās pašas bankas 2008. gada augustā sagatavotu piedāvājumu uzņēmumam DP Ústí par CZK 40 miljonu lielu aizdevumu ar diviem iespējamiem alternatīviem nodrošinājumiem – vai nu Ūsti pie Labas pašvaldības garantiju, vai arī DP Ústí aktīvu ieķīlāšanu. Aizdevuma nosacījumi abām alternatīvām bija vienādi, kas tika arī skaidri apliecināts bankas vēstulē. Tas pierāda, ka DP Ústí spēja iegūt aizņēmumu saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem pat bez garantijas. |
| --- | --- |

(138)

Visbeidzot, aizņēmējam principā jābūt spējīgam iegūt aizņēmumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem no finanšu tirgiem bez valsts iejaukšanās. Šajā saistībā Čehijas iestādes iesniedza tās pašas bankas 2008. gada augustā sagatavotu piedāvājumu uzņēmumam DP Ústí par CZK 40 miljonu lielu aizdevumu ar diviem iespējamiem alternatīviem nodrošinājumiem – vai nu Ūsti pie Labas pašvaldības garantiju, vai arī DP Ústí aktīvu ieķīlāšanu. Aizdevuma nosacījumi abām alternatīvām bija vienādi, kas tika arī skaidri apliecināts bankas vēstulē. Tas pierāda, ka DP Ústí spēja iegūt aizņēmumu saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem pat bez garantijas.

| (139) | Lai gan minētais aizdevums tika izsniegts vēlāk par aizdevumiem, kuru garantijas tiek izvērtētas šajā gadījumā, nav norāžu, ka DP Ústí finansiālā situācija šajos abos periodos būtiski atšķirtos. DP Ústí 2004. gada 31. bilancē redzams, ka DP Ústí paša kapitāls bija CZK 668 miljoni, savukārt tā kopējie parādi bija tikai CZK 122 miljoni (ieskaitot garantēto aizdevumu CZK 35 miljonu apmērā). Tāpēc, ņemot vērā tā finansiālo situāciju, DP Ústí būtu spējis sniegt pietiekamu nodrošinājumu pat 2004./2005. gadā. |
| --- | --- |

(139)

Lai gan minētais aizdevums tika izsniegts vēlāk par aizdevumiem, kuru garantijas tiek izvērtētas šajā gadījumā, nav norāžu, ka DP Ústí finansiālā situācija šajos abos periodos būtiski atšķirtos. DP Ústí 2004. gada 31. bilancē redzams, ka DP Ústí paša kapitāls bija CZK 668 miljoni, savukārt tā kopējie parādi bija tikai CZK 122 miljoni (ieskaitot garantēto aizdevumu CZK 35 miljonu apmērā). Tāpēc, ņemot vērā tā finansiālo situāciju, DP Ústí būtu spējis sniegt pietiekamu nodrošinājumu pat 2004./2005. gadā.

| (140) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, lai gan garantija sedza 100 % aizdevumu, Čehijas iestādes iesniedza pietiekami daudz pierādījumu, kas apliecina, ka garantijas DP Ústí neradīja ekonomiskas priekšrocības. Tādēļ Komisija secina, ka garantijas uzņēmumam DP Ústí nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, lai gan garantija sedza 100 % aizdevumu, Čehijas iestādes iesniedza pietiekami daudz pierādījumu, kas apliecina, ka garantijas DP Ústí neradīja ekonomiskas priekšrocības. Tādēļ Komisija secina, ka garantijas uzņēmumam DP Ústí nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.3.   Uzņēmuma DP Ústí pamatkapitāla palielināšana (pasākums, kas minēts 96. apsvēruma e) punktā)

7.1.3.1.   Valsts līdzekļi

| (141) | Uzņēmuma DP Ústí pamatkapitāla palielināšanu veica Ūsti pie Labas pašvaldība. Tādējādi šajā pasākumā bija iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(141)

Uzņēmuma DP Ústí pamatkapitāla palielināšanu veica Ūsti pie Labas pašvaldība. Tādējādi šajā pasākumā bija iesaistīti valsts līdzekļi.

7.1.3.2.   Ekonomiskās priekšrocības

| (142) | Attiecībā uz kapitāla palielinājumu Čehijas iestādes argumentē, ka tā mērķis bija sniegt finansējumu kopš 1984. gada veidotā trolejbusu tīkla pēdējam izbūves posmam. Kā norāda Čehijas iestādes, šis papildu ieguldījums Ūsti pie Labas pašvaldības transporta tīkla elektrifikācijā uzlabo vides apstākļus pašvaldībā. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz kapitāla palielinājumu Čehijas iestādes argumentē, ka tā mērķis bija sniegt finansējumu kopš 1984. gada veidotā trolejbusu tīkla pēdējam izbūves posmam. Kā norāda Čehijas iestādes, šis papildu ieguldījums Ūsti pie Labas pašvaldības transporta tīkla elektrifikācijā uzlabo vides apstākļus pašvaldībā.

| (143) | Tā kā trūkst pierādījumu, ka DP Ústí spētu iegūt līdzīgu finansējumu no citiem avotiem vai ka hipotētisks privātais investors spētu nodrošināt šādu kapitāla palielinājumu, uzskatāms, ka kapitāla palielināšana uzņēmumam DP Ústí radījusi priekšrocības. |
| --- | --- |

(143)

Tā kā trūkst pierādījumu, ka DP Ústí spētu iegūt līdzīgu finansējumu no citiem avotiem vai ka hipotētisks privātais investors spētu nodrošināt šādu kapitāla palielinājumu, uzskatāms, ka kapitāla palielināšana uzņēmumam DP Ústí radījusi priekšrocības.

7.1.3.3.   Selektivitāte

| (144) | Kapitāla palielināšana ir selektīva, jo tā tikusi piešķirta tikai vienam uzņēmumam – DP Ústí. |
| --- | --- |

(144)

Kapitāla palielināšana ir selektīva, jo tā tikusi piešķirta tikai vienam uzņēmumam – DP Ústí.

7.1.3.4.   Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (145) | Uzskatāms, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, ja tas uzlabo atbalsta saņēmēja konkurences pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē. Tādēļ praktisku apsvērumu dēļ tiek pieņemts, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta nozīmē, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence. |
| --- | --- |

(145)

Uzskatāms, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, ja tas uzlabo atbalsta saņēmēja konkurences pozīcijas, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē. Tādēļ praktisku apsvērumu dēļ tiek pieņemts, ka pastāv konkurences izkropļojumi Līguma 107. panta nozīmē, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence.

| (146) | Turklāt parasti tiek pieņemts, ka priekšrocības, kuras piešķirtas uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš ir atvērts konkurencei, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pat valsts subsīdijas, kas tiek piešķirtas uzņēmumam, kurš sniedz tikai vietējus vai reģionālus pakalpojumus un nesniedz nekādus pakalpojumus ārpus tā izcelsmes valsts, tomēr var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, kur uzņēmumi no citām dalībvalstīm varētu sniegt šādus pakalpojumus. Tāpēc, ja valsts iestāde palielina kapitālu uzņēmumam, kas sniedz transporta pakalpojumus, šo pakalpojumu sniegšanu minētā palielinājuma dēļ var saglabāt vai palielināt, jo uzņēmumiem no citām dalībvalstīm ir mazāk iespēju sniegt savus transporta pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts tirgū (34). |
| --- | --- |

(146)

Turklāt parasti tiek pieņemts, ka priekšrocības, kuras piešķirtas uzņēmumam, kas darbojas tirgū, kurš ir atvērts konkurencei, ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pat valsts subsīdijas, kas tiek piešķirtas uzņēmumam, kurš sniedz tikai vietējus vai reģionālus pakalpojumus un nesniedz nekādus pakalpojumus ārpus tā izcelsmes valsts, tomēr var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, kur uzņēmumi no citām dalībvalstīm varētu sniegt šādus pakalpojumus. Tāpēc, ja valsts iestāde palielina kapitālu uzņēmumam, kas sniedz transporta pakalpojumus, šo pakalpojumu sniegšanu minētā palielinājuma dēļ var saglabāt vai palielināt, jo uzņēmumiem no citām dalībvalstīm ir mazāk iespēju sniegt savus transporta pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts tirgū (34).

| (147) | Tāpēc Komisija secina, ka DP Ústí kapitāla palielināšana izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(147)

Tāpēc Komisija secina, ka DP Ústí kapitāla palielināšana izkropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.1.3.5.   Secinājums

| (148) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Ūsti pie Labas veiktā DP Ústí pamatkapitāla palielināšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(148)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka Ūsti pie Labas veiktā DP Ústí pamatkapitāla palielināšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.4.   Papildu kompensācijas/citi pasākumi, kas piešķirti DP Ústí un DP Teplice 2005. un 2006. gadā

| (149) | Kā paskaidrots 26., 27. un 31. apsvērumā, papildu kompensācijas, ko Ūsti pie Labas pašvaldība sniegusi DP Ústí, un papildu kompensācijas, kā arī trīs trolejbusu izīrēšana, ko Teplices pašvaldība piešķīrusi DP Teplice, ir saistītas vienīgi ar pašvaldības sabiedriskā transporta pakalpojumiem šajās pašvaldībās, tāpēc šie pasākumi nav saistīti un ir nepārprotami nošķirami no Ūsti reģiona piešķirto sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām par reģionālo autobusu transportu, kas ir izskatīti lēmumā par procedūras sākšanu un šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(149)

Kā paskaidrots 26., 27. un 31. apsvērumā, papildu kompensācijas, ko Ūsti pie Labas pašvaldība sniegusi DP Ústí, un papildu kompensācijas, kā arī trīs trolejbusu izīrēšana, ko Teplices pašvaldība piešķīrusi DP Teplice, ir saistītas vienīgi ar pašvaldības sabiedriskā transporta pakalpojumiem šajās pašvaldībās, tāpēc šie pasākumi nav saistīti un ir nepārprotami nošķirami no Ūsti reģiona piešķirto sabiedrisko pakalpojumu kompensācijām par reģionālo autobusu transportu, kas ir izskatīti lēmumā par procedūras sākšanu un šajā lēmumā.

7.1.5.   Stāvlaika skaitītāju ekspluatācijas uzticēšana uzņēmumam DP Děčín

| (150) | Lai gan Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu skaidri secināja, ka jebkādas potenciālas priekšrocības, kas radušās, uzticot DP Děčín stāvlaika skaitītāju apsaimniekošanu, nevar izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tās atbilst de minimis atbalsta nosacījumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 69/2001, DPÚK apstrīdēja šo secinājumu, argumentējot, ka de minimis slieksnis nav piemērojams sabiedriskā transporta nozarē. |
| --- | --- |

(150)

Lai gan Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu skaidri secināja, ka jebkādas potenciālas priekšrocības, kas radušās, uzticot DP Děčín stāvlaika skaitītāju apsaimniekošanu, nevar izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tās atbilst de minimis atbalsta nosacījumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 69/2001, DPÚK apstrīdēja šo secinājumu, argumentējot, ka de minimis slieksnis nav piemērojams sabiedriskā transporta nozarē.

| (151) | Atbildot uz šo apgalvojumu, Komisija atzīmē, ka stāvlaika skaitītāju apsaimniekošana nav uzskatāma par transporta aktivitāti. Lai arī DP Děčín sniedz pasažieru autobusu satiksmes pakalpojumus un darbojas transporta nozarē, tas, ka stāvlaika skaitītāju apsaimniekošana ir uzņēmuma sekundāra aktivitāte, nenozīmē, ka stāvlaika skaitītāju apsaimniekošana ir uzskatāma par transporta aktivitāti, uz kuru neattiecas de minimis slieksnis. Tāpēc Komisija nemaina savu secinājumu, ka maksājumi, ko DP Děčín saņēma par stāvlaika skaitītāju ekspluatāciju, ietilpst Regulas (EK) Nr. 69/2001 darbības jomā. |
| --- | --- |

(151)

Atbildot uz šo apgalvojumu, Komisija atzīmē, ka stāvlaika skaitītāju apsaimniekošana nav uzskatāma par transporta aktivitāti. Lai arī DP Děčín sniedz pasažieru autobusu satiksmes pakalpojumus un darbojas transporta nozarē, tas, ka stāvlaika skaitītāju apsaimniekošana ir uzņēmuma sekundāra aktivitāte, nenozīmē, ka stāvlaika skaitītāju apsaimniekošana ir uzskatāma par transporta aktivitāti, uz kuru neattiecas de minimis slieksnis. Tāpēc Komisija nemaina savu secinājumu, ka maksājumi, ko DP Děčín saņēma par stāvlaika skaitītāju ekspluatāciju, ietilpst Regulas (EK) Nr. 69/2001 darbības jomā.

7.2.   ATBALSTA SADERĪBA

| (152) | Līguma 93. pantā noteikts, ka “Atbalsts ir saderīgs ar Līgumiem, ja tas vajadzīgs transporta koordinācijai vai ja tas ir atlīdzība par tādu saistību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem”. Attiecībā uz Līguma 106. un 107. pantu šis pants ir lex specialis. Saskaņā ar ES Tiesas praksi (35) atbalstu autotransportam var atzīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 93. pantu, vienīgi pienācīgi definētos gadījumos, kas neapdraud Savienības vispārējās intereses. |
| --- | --- |

(152)

Līguma 93. pantā noteikts, ka “Atbalsts ir saderīgs ar Līgumiem, ja tas vajadzīgs transporta koordinācijai vai ja tas ir atlīdzība par tādu saistību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem”. Attiecībā uz Līguma 106. un 107. pantu šis pants ir lex specialis. Saskaņā ar ES Tiesas praksi (35) atbalstu autotransportam var atzīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 93. pantu, vienīgi pienācīgi definētos gadījumos, kas neapdraud Savienības vispārējās intereses.

| (153) | Komisija secināja, ka 96. apsvēruma a), c) un e) punktā uzskaitītie pasākumi ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Attiecībā uz šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu Komisija pārbaudīs 96. apsvēruma a) un c) punktā minētos pasākumus kopā, jo tie abi ir saistīti ar kompensāciju, ko Ūsti reģions piešķīris par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, savukārt e) punktā minētais pasākums attiecas uz DP Ústí kapitāla palielināšanu, ko veikusi Ūsti pie Labas pašvaldība. |
| --- | --- |

(153)

Komisija secināja, ka 96. apsvēruma a), c) un e) punktā uzskaitītie pasākumi ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Attiecībā uz šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu Komisija pārbaudīs 96. apsvēruma a) un c) punktā minētos pasākumus kopā, jo tie abi ir saistīti ar kompensāciju, ko Ūsti reģions piešķīris par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, savukārt e) punktā minētais pasākums attiecas uz DP Ústí kapitāla palielināšanu, ko veikusi Ūsti pie Labas pašvaldība.

7.2.1.   Kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izpildi, kuras piešķirtas par transporta pakalpojumu sniegšanu (pasākumi, kas minēti 96. apsvēruma a) un c) punktā)

| (154) | Tā kā 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitīto pasākumu sabiedrisko pakalpojumu kompensācija sniegta saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti starp Ūsti reģionu un izvēlētajiem operatoriem, nevis vienpusēji nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, Čehijas iestādes nevar izmantot atbrīvojumu no prasības par Komisijas iepriekšēju informēšanu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā. No Combus sprieduma izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” šā noteikuma nozīmē ir jāinterpretē ļoti šauri (36). Atbrīvojums no 17. panta 2. punktā paredzētās informēšanas attiecas tikai uz kompensāciju par uzņēmumam vienpusēji noteiktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām saskaņā ar regulas 2. pantu, un šāda kompensācija tiek aprēķināta, izmantojot regulas 10.–13. pantā aprakstīto metodi (kompensēšanas kopējā procedūra), un neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kā noteikts regulas 14. pantā. Savukārt par kompensāciju, ko maksā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un kas veido valsts atbalstu, ir jāpaziņo Komisijai, pirms tā tiek īstenota. Ja paziņošanas pienākums netiek izpildīts, kompensācija ir uzskatāma par nelikumīgi īstenotu atbalstu (37). |
| --- | --- |

(154)

Tā kā 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitīto pasākumu sabiedrisko pakalpojumu kompensācija sniegta saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kas noslēgti starp Ūsti reģionu un izvēlētajiem operatoriem, nevis vienpusēji nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, Čehijas iestādes nevar izmantot atbrīvojumu no prasības par Komisijas iepriekšēju informēšanu, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 17. panta 2. punktā. No Combus sprieduma izriet, ka jēdziens “sabiedrisko pakalpojumu kompensācija” šā noteikuma nozīmē ir jāinterpretē ļoti šauri (36). Atbrīvojums no 17. panta 2. punktā paredzētās informēšanas attiecas tikai uz kompensāciju par uzņēmumam vienpusēji noteiktām sabiedrisko pakalpojumu saistībām saskaņā ar regulas 2. pantu, un šāda kompensācija tiek aprēķināta, izmantojot regulas 10.–13. pantā aprakstīto metodi (kompensēšanas kopējā procedūra), un neattiecas uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kā noteikts regulas 14. pantā. Savukārt par kompensāciju, ko maksā saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 1191/69 14. pantā, un kas veido valsts atbalstu, ir jāpaziņo Komisijai, pirms tā tiek īstenota. Ja paziņošanas pienākums netiek izpildīts, kompensācija ir uzskatāma par nelikumīgi īstenotu atbalstu (37).

| (155) | Tādēļ Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju saderīguma pārbaude ir jāveic atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (38). Saskaņā ar tiesu praksi valsts atbalsta saderības novērtēšanas noteikumi, principi un kritēriji, kas bija spēkā Komisijas lēmuma pieņemšanas datumā, vienmēr uzskatāmi par labāk piemērotiem konkurences apstākļiem (39). Regula (EEK) Nr. 1191/69 vairs nav piemērojama pasažieru autotransporta pakalpojumiem, jo 2009. gada 3. decembrī tā ir atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. Tādēļ jebkāds pasākuma atbalsta saderības novērtējums ir jāveic, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija spēkā Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī, lai noteiktu, vai atbalsts ir jāatmaksā tādēļ, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (40) – šajā gadījumā tā ir Regula (EK) Nr. 1370/2007, ar ko reglamentē sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu sabiedriskā pasažieru transporta nozarē, izmantojot dzelzceļu un autoceļus. |
| --- | --- |

(155)

Tādēļ Komisija uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju saderīguma pārbaude ir jāveic atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (38). Saskaņā ar tiesu praksi valsts atbalsta saderības novērtēšanas noteikumi, principi un kritēriji, kas bija spēkā Komisijas lēmuma pieņemšanas datumā, vienmēr uzskatāmi par labāk piemērotiem konkurences apstākļiem (39). Regula (EEK) Nr. 1191/69 vairs nav piemērojama pasažieru autotransporta pakalpojumiem, jo 2009. gada 3. decembrī tā ir atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007. Tādēļ jebkāds pasākuma atbalsta saderības novērtējums ir jāveic, pamatojoties uz noteikumiem, kas bija spēkā Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdī, lai noteiktu, vai atbalsts ir jāatmaksā tādēļ, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (40) – šajā gadījumā tā ir Regula (EK) Nr. 1370/2007, ar ko reglamentē sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu sabiedriskā pasažieru transporta nozarē, izmantojot dzelzceļu un autoceļus.

| (156) | Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. Punktā, “Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”. Lai sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju uzskatītu par izmaksātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, ir jābūt ievērotiem vairākiem nosacījumiem. Lai nodrošinātu, ka kompensācija nepārsniedz summu, kas vajadzīga, lai pildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, minētās regulas 6. panta 1. punktā noteikts, ka attiecībā uz tieši piešķirtiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem kompensācijām jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantā ietvertajiem noteikumiem, kā arī minētās regulas pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(156)

Kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. Punktā, “Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, ko saskaņā ar šo regulu izmaksā par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ir saderīgas ar [iekšējo] tirgu. Tādas kompensācijas ir atbrīvotas no Līguma 88. panta 3. punktā paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības”. Lai sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju uzskatītu par izmaksātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, ir jābūt ievērotiem vairākiem nosacījumiem. Lai nodrošinātu, ka kompensācija nepārsniedz summu, kas vajadzīga, lai pildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, minētās regulas 6. panta 1. punktā noteikts, ka attiecībā uz tieši piešķirtiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem kompensācijām jāatbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantā ietvertajiem noteikumiem, kā arī minētās regulas pielikuma noteikumiem.

| (157) | Kā paskaidrots 2.2 un 2.4. iedaļā, to sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, kas noslēgti saistībā ar pasākumiem, kuri uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, tika piešķirtas, nevis organizējot konkursu (41), bet gan tieši piešķirot attiecīgajiem operatoriem. Tādēļ, lai šajos līgumos noteiktā kompensācija atbilstu Regulai (EK) Nr. 1370/2007 un tādējādi būtu saderīga ar iekšējo tirgu un par to nebūtu iepriekš jāpaziņo Komisijai, minētajai kompensācijai jāatbilst regulas 4. panta un tās pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(157)

Kā paskaidrots 2.2 un 2.4. iedaļā, to sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, kas noslēgti saistībā ar pasākumiem, kuri uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, tika piešķirtas, nevis organizējot konkursu (41), bet gan tieši piešķirot attiecīgajiem operatoriem. Tādēļ, lai šajos līgumos noteiktā kompensācija atbilstu Regulai (EK) Nr. 1370/2007 un tādējādi būtu saderīga ar iekšējo tirgu un par to nebūtu iepriekš jāpaziņo Komisijai, minētajai kompensācijai jāatbilst regulas 4. panta un tās pielikuma noteikumiem.

| (158) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantā ir noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos obligāti iekļaujamais saturs, kā arī izklāstīti vispārēji noteikumi:






  a) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām jābūt skaidri definētām. Turklāt, lai šajos līgumos noteiktās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības atbilstu Regulas (EK) Nr. 1370/2007 darbības jomai, tām jāatbilst regulas 2. panta e) punktā sniegtajai definīcijai (42). Kā norādīts 101. apsvērumā, līgumos, saskaņā ar kuriem Ūsti reģiona iestādes vienojās par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām ar transporta operatoriem, kas ir uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, ir definēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistību apmērs, lai sniegtu transporta pakalpojumus. Turklāt, kā pierādīts, salīdzinot paredzamos pierādāmos zaudējumus ar faktiskajiem zaudējumiem šajos maršrutos (1.–9. tabulā iepriekš), minētos maršrutus nevar uzturēt komerciāli, un operators, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, šos pakalpojumus neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā apmērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem, nesaņemot papildu atlīdzību. Tāpēc Komisija konstatē, ka attiecībā uz pasākumiem, kuri uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, ir panākta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam; |
| --- | --- | --- |

(158)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. pantā ir noteikts sabiedrisko pakalpojumu līgumos obligāti iekļaujamais saturs, kā arī izklāstīti vispārēji noteikumi:

a)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām jābūt skaidri definētām. Turklāt, lai šajos līgumos noteiktās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības atbilstu Regulas (EK) Nr. 1370/2007 darbības jomai, tām jāatbilst regulas 2. panta e) punktā sniegtajai definīcijai (42). Kā norādīts 101. apsvērumā, līgumos, saskaņā ar kuriem Ūsti reģiona iestādes vienojās par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām ar transporta operatoriem, kas ir uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, ir definēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistību apmērs, lai sniegtu transporta pakalpojumus. Turklāt, kā pierādīts, salīdzinot paredzamos pierādāmos zaudējumus ar faktiskajiem zaudējumiem šajos maršrutos (1.–9. tabulā iepriekš), minētos maršrutus nevar uzturēt komerciāli, un operators, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, šos pakalpojumus neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā apmērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem, nesaņemot papildu atlīdzību. Tāpēc Komisija konstatē, ka attiecībā uz pasākumiem, kuri uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, ir panākta atbilstība Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam;

| b) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka parametri, saskaņā ar kuriem kompensācija aprēķināma, jānosaka iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā, lai būtu novērsta pārmērīga kompensēšana. Novērtējot otro Altmark nosacījumu (102).–106. apsvērumā, Komisija atzīmēja, ka visi cenu aprēķināšanas parametri katram operatoram tika iepriekš skaidri noteikti atsevišķos līgumos. Turklāt iepriekš tika arī noteikts kompensācijas maksimālais apjoms, to ierobežojot ar pierādāmo zaudējumu objektīvu tāmi, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu. Tādēļ 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitītie pasākumi atbilst regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktam; |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka parametri, saskaņā ar kuriem kompensācija aprēķināma, jānosaka iepriekš objektīvā un pārredzamā veidā, lai būtu novērsta pārmērīga kompensēšana. Novērtējot otro Altmark nosacījumu (102).–106. apsvērumā, Komisija atzīmēja, ka visi cenu aprēķināšanas parametri katram operatoram tika iepriekš skaidri noteikti atsevišķos līgumos. Turklāt iepriekš tika arī noteikts kompensācijas maksimālais apjoms, to ierobežojot ar pierādāmo zaudējumu objektīvu tāmi, lai novērstu pārmērīgu kompensēšanu. Tādēļ 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitītie pasākumi atbilst regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktam;

| c) | regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir norādīta izmaksu un ieņēmumu sadales kārtība. Komisija atzīmē, ka operatora norādītās ekonomiski pamatotās izmaksas tika noteiktas saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un ka ar 96. apsvēruma a) un c) punktā minētajiem pasākumiem saistītajos sabiedrisko pakalpojumu līgumos noteikts, ka ieņēmumus no biļešu tirdzniecības patur operators. Tāpēc ir arī ievērota 4. panta 2. punkta prasība; |
| --- | --- |

c)

regulas 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 4. panta 2. punktā ir norādīta izmaksu un ieņēmumu sadales kārtība. Komisija atzīmē, ka operatora norādītās ekonomiski pamatotās izmaksas tika noteiktas saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un ka ar 96. apsvēruma a) un c) punktā minētajiem pasākumiem saistītajos sabiedrisko pakalpojumu līgumos noteikts, ka ieņēmumus no biļešu tirdzniecības patur operators. Tāpēc ir arī ievērota 4. panta 2. punkta prasība;

| d) | regulas 4. panta 3. punktā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu ilgums attiecībā uz autobusu pakalpojumiem nedrīkst pārsniegt 10 gadus. Apskatīto sabiedrisko pakalpojumu līgumu periodi nepārsniedz vienu gadu; |
| --- | --- |

d)

regulas 4. panta 3. punktā noteikts, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu ilgums attiecībā uz autobusu pakalpojumiem nedrīkst pārsniegt 10 gadus. Apskatīto sabiedrisko pakalpojumu līgumu periodi nepārsniedz vienu gadu;

| e) | regulas 4. panta 6. punktā noteikts, ka ir jāievēro noteikti kvalitātes standarti. Komisija norāda, ka kvalitātes standartu prasības (piemēram, pienākumi sniegt pakalpojumus saskaņā ar apstiprinātu grafiku, garantēt noteiktu drošības līmeni pasažieriem, publicēt grafikus un norādīt uz autobusiem maršrutu nosaukumus u. c.) tiešām bija noteiktas piemērojamajos tiesību aktos un pienācīgi iekļautas konkursu dokumentos un sabiedrisko pakalpojumu līgumos. Tāpēc 4. panta 6. punkts ir ievērots. |
| --- | --- |

e)

regulas 4. panta 6. punktā noteikts, ka ir jāievēro noteikti kvalitātes standarti. Komisija norāda, ka kvalitātes standartu prasības (piemēram, pienākumi sniegt pakalpojumus saskaņā ar apstiprinātu grafiku, garantēt noteiktu drošības līmeni pasažieriem, publicēt grafikus un norādīt uz autobusiem maršrutu nosaukumus u. c.) tiešām bija noteiktas piemērojamajos tiesību aktos un pienācīgi iekļautas konkursu dokumentos un sabiedrisko pakalpojumu līgumos. Tāpēc 4. panta 6. punkts ir ievērots.

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, kuri saistīti ar 96. apsvēruma a) un c) punktā uzskaitītajiem pasākumiem, tika ievēroti visi Regulas (EK) Nr. 1370/2007 4. panta obligātie noteikumi.

| (159) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā noteikts, ka kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas atbilst summai, ko veido šādi faktori: izmaksas, kas radušās saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, mīnus ieņēmumi no biļetēm, mīnus jebkāda pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kā arī samērīga peļņa (pielikuma 2. punkts). Pielikuma 6. punktā samērīga peļņa ir definēta kā “kapitāla rentabilitātes koeficients, kas ir normāls attiecīgajā nozarē konkrētā dalībvalstī un kurā ņem vērā risku vai riska neesamību, kas valsts iestādes piedalīšanās dēļ rodas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam”. |
| --- | --- |

(159)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikumā noteikts, ka kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas atbilst summai, ko veido šādi faktori: izmaksas, kas radušās saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām, mīnus ieņēmumi no biļetēm, mīnus jebkāda pozitīva finansiāla ietekme, kas radusies tīklā, kurā sniedz pakalpojumus saskaņā ar attiecīgajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kā arī samērīga peļņa (pielikuma 2. punkts). Pielikuma 6. punktā samērīga peļņa ir definēta kā “kapitāla rentabilitātes koeficients, kas ir normāls attiecīgajā nozarē konkrētā dalībvalstī un kurā ņem vērā risku vai riska neesamību, kas valsts iestādes piedalīšanās dēļ rodas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam”.

| (160) | Attiecībā uz pasākumiem, kas uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, pārmērīga kompensēšana tika novērsta, veicot faktisko izdevumu un gūto ieņēmumu ex post pārbaudi. Ja faktiskie zaudējumi bija mazāki par pierādāmo zaudējumu objektīvajā tāmē norādītajiem, operatoriem tika kompensēta tikai faktisko zaudējumu summa. Ja faktiskie zaudējumi bija lielāki, kompensāciju sniedza tikai sākotnējā pierādāmo zaudējumu objektīvajā tāmē norādītās summas apmērā, nosakot papildu maksājumus par neparedzamām izmaksām. Jebkurā gadījumā kompensācija nevarēja būt lielāka par operatora faktiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz pasākumiem, kas uzskaitīti 96. apsvēruma a) un c) punktā, pārmērīga kompensēšana tika novērsta, veicot faktisko izdevumu un gūto ieņēmumu ex post pārbaudi. Ja faktiskie zaudējumi bija mazāki par pierādāmo zaudējumu objektīvajā tāmē norādītajiem, operatoriem tika kompensēta tikai faktisko zaudējumu summa. Ja faktiskie zaudējumi bija lielāki, kompensāciju sniedza tikai sākotnējā pierādāmo zaudējumu objektīvajā tāmē norādītās summas apmērā, nosakot papildu maksājumus par neparedzamām izmaksām. Jebkurā gadījumā kompensācija nevarēja būt lielāka par operatora faktiskajiem zaudējumiem.

| (161) | Jēdziena “samērīga peļņa” aprēķins Likumā par autotransportu (43) ir saistīts ar nepieciešamību autobusu operatoriem ieguldīt savā autoparkā. Jo īpaši – samērīga peļņa ir definēta kā “summa, kas – pēc aplikšanas ar nodokļiem (...) – nepārsniedz 1/8. daļu no to autobusu cenas, ko parasti izmanto sabiedriskā pasažieru transporta jomā, sniedzot satiksmes pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, no kuras atskaitīta minēto autobusu reālās vērtības samazināšanās kopsumma un summa, kas iztērēta ieguldījumiem attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta nodrošināšanu, ja attiecīgā iestāde ir apstiprinājusi šo ieguldījumu iekļaušanu pierādāmo zaudējumu aprēķinā”. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā izskatīto līgumu pierādāmo zaudējumu objektīvās tāmes aprēķinos iekļautā samērīgā peļņa bija aptuveni 5 % un ka šāda peļņa ir uzskatāma par samērīgu Čehijas reģionālā autobusu transporta nozarē. (44) Tāpēc izskatītajos līgumos samērīgas peļņas aprēķins atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 6. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(161)

Jēdziena “samērīga peļņa” aprēķins Likumā par autotransportu (43) ir saistīts ar nepieciešamību autobusu operatoriem ieguldīt savā autoparkā. Jo īpaši – samērīga peļņa ir definēta kā “summa, kas – pēc aplikšanas ar nodokļiem (...) – nepārsniedz 1/8. daļu no to autobusu cenas, ko parasti izmanto sabiedriskā pasažieru transporta jomā, sniedzot satiksmes pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, no kuras atskaitīta minēto autobusu reālās vērtības samazināšanās kopsumma un summa, kas iztērēta ieguldījumiem attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta nodrošināšanu, ja attiecīgā iestāde ir apstiprinājusi šo ieguldījumu iekļaušanu pierādāmo zaudējumu aprēķinā”. Komisija atzīmē, ka šajā gadījumā izskatīto līgumu pierādāmo zaudējumu objektīvās tāmes aprēķinos iekļautā samērīgā peļņa bija aptuveni 5 % un ka šāda peļņa ir uzskatāma par samērīgu Čehijas reģionālā autobusu transporta nozarē. (44) Tāpēc izskatītajos līgumos samērīgas peļņas aprēķins atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 6. punkta prasībām.

| (162) | Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 4. punktā noteikts, ka izmaksas un ieņēmumi ir jāaprēķina saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem (pielikuma 4. punkts). Turklāt pārredzamības labad ir jānošķir konti (pielikuma 5. punkts). |
| --- | --- |

(162)

Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 4. punktā noteikts, ka izmaksas un ieņēmumi ir jāaprēķina saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem (pielikuma 4. punkts). Turklāt pārredzamības labad ir jānošķir konti (pielikuma 5. punkts).

| (163) | Čehijas iestādes apstiprināja, ka izmaksu un ieņēmumu aprēķins tika veikts saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem un ka tiesiskajā regulējumā, kas bija piemērojams visiem operatoriem grāmatvedības standartu jomā, kā arī valsts konkurences noteikumos bija prasīts, ka uzņēmumam atšķirīgām aktivitātēm ir jāuztur atsevišķi konti, lai tiktu ievērota arī kontu nošķiršanas prasība. Čehijas iestādes apstiprināja, ka līgumu maksājumi, kas Ūsti reģionā tika veikti reģionālajiem autobusu transporta operatoriem, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, tika kontēti atsevišķi no pārējās tīri komerciālās darbības kontiem, tādējādi novēršot jebkāda veida šķērssubsidēšanu. |
| --- | --- |

(163)

Čehijas iestādes apstiprināja, ka izmaksu un ieņēmumu aprēķins tika veikts saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības un nodokļu noteikumiem un ka tiesiskajā regulējumā, kas bija piemērojams visiem operatoriem grāmatvedības standartu jomā, kā arī valsts konkurences noteikumos bija prasīts, ka uzņēmumam atšķirīgām aktivitātēm ir jāuztur atsevišķi konti, lai tiktu ievērota arī kontu nošķiršanas prasība. Čehijas iestādes apstiprināja, ka līgumu maksājumi, kas Ūsti reģionā tika veikti reģionālajiem autobusu transporta operatoriem, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, tika kontēti atsevišķi no pārējās tīri komerciālās darbības kontiem, tādējādi novēršot jebkāda veida šķērssubsidēšanu.

| (164) | Visbeidzot, Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 7. punktā ir noteikts, ka kompensācijas metodei jāveicina šādu faktoru saglabāšana vai attīstība: sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja veikta efektīva apsaimniekošana, ko var objektīvi novērtēt. Kā arī tajā prasīts veicināt pietiekami augstas kvalitātes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu. Apskatītajos līgumos paredzētā kompensācijas metode veicina efektīvas uzņēmējdarbības saglabāšanu, kā arī pietiekami augstas kvalitātes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši tādēļ, ka kompensācijas nevar pārsniegt pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi. Tāpēc transporta operatoriem ir stimuls darboties efektīvi un sniegt pietiekami augstu standartu pakalpojumus pasažieriem, jo gadījumā, ja operatoram radīsies papildu zaudējumi, kas pārsniedz pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi, minētie zaudējumi netiks kompensēti. Sniegto pakalpojumu kvalitātes standartus nodrošina ar kvalitātes prasībām, kas ir iekļautas ar operatoriem noslēgtajos sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību līgumos. Tāpēc kompensācijas metode atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 7. punktam. |
| --- | --- |

(164)

Visbeidzot, Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 7. punktā ir noteikts, ka kompensācijas metodei jāveicina šādu faktoru saglabāšana vai attīstība: sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja veikta efektīva apsaimniekošana, ko var objektīvi novērtēt. Kā arī tajā prasīts veicināt pietiekami augstas kvalitātes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu. Apskatītajos līgumos paredzētā kompensācijas metode veicina efektīvas uzņēmējdarbības saglabāšanu, kā arī pietiekami augstas kvalitātes pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu, jo īpaši tādēļ, ka kompensācijas nevar pārsniegt pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi. Tāpēc transporta operatoriem ir stimuls darboties efektīvi un sniegt pietiekami augstu standartu pakalpojumus pasažieriem, jo gadījumā, ja operatoram radīsies papildu zaudējumi, kas pārsniedz pierādāmo zaudējumu objektīvo tāmi, minētie zaudējumi netiks kompensēti. Sniegto pakalpojumu kvalitātes standartus nodrošina ar kvalitātes prasībām, kas ir iekļautas ar operatoriem noslēgtajos sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību līgumos. Tāpēc kompensācijas metode atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 7. punktam.

| (165) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ir ievērotas visas Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma prasības. |
| --- | --- |

(165)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka ir ievērotas visas Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma prasības.

| (166) | Tādēļ Komisija uzskata, ka kompensācijas, kuras tika piešķirtas noteiktiem reģionālajiem autobusu satiksmes operatoriem un kuras ir minētas 96. apsvēruma a) un c) punktā, atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un tādēļ atbilstīgi 9. pantam atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu un par to nav iepriekš jāpaziņo. |
| --- | --- |

(166)

Tādēļ Komisija uzskata, ka kompensācijas, kuras tika piešķirtas noteiktiem reģionālajiem autobusu satiksmes operatoriem un kuras ir minētas 96. apsvēruma a) un c) punktā, atbilst Regulas (EK) Nr. 1370/2007 noteikumiem un tādēļ atbilstīgi 9. pantam atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu un par to nav iepriekš jāpaziņo.

7.2.2.   Uzņēmuma DP Ústí pamatkapitāla palielināšana (pasākums, kas minēts 96. apsvēruma e) punktā)

| (167) | Čehijas iestādes norāda, ka Ūsti pie Labas pašvaldības 2006. gadā veiktā DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 000 000 ir saderīga ar iekšējo tirgu kā pasākums, kas atbilst transporta koordinācijas vajadzībām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu (45). Saskaņā ar šo izņēmumu atbalsts transporta koordinācijai ir saderīgs ar iekšējo tirgu, “kad atbalstu piešķir uzņēmumiem, kam jāsedz izdevumi saistībā ar infrastruktūru, kuru tie izmanto, turpretim citus uzņēmumus šie apgrūtinājumi neskar. Aprēķinot tādējādi piešķirtā atbalsta summu, ņem vērā infrastruktūras izmaksas, kas neskar konkurējošos pārvadājumu veidus.” |
| --- | --- |

(167)

Čehijas iestādes norāda, ka Ūsti pie Labas pašvaldības 2006. gadā veiktā DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 000 000 ir saderīga ar iekšējo tirgu kā pasākums, kas atbilst transporta koordinācijas vajadzībām saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1107/70 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu (45). Saskaņā ar šo izņēmumu atbalsts transporta koordinācijai ir saderīgs ar iekšējo tirgu, “kad atbalstu piešķir uzņēmumiem, kam jāsedz izdevumi saistībā ar infrastruktūru, kuru tie izmanto, turpretim citus uzņēmumus šie apgrūtinājumi neskar. Aprēķinot tādējādi piešķirtā atbalsta summu, ņem vērā infrastruktūras izmaksas, kas neskar konkurējošos pārvadājumu veidus.”

| (168) | Regula (EEK) Nr. 1107/70 tika atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, lai atbalsta saderību transporta infrastruktūras būvniecībai varētu pārbaudīt tieši saskaņā ar Līguma 93. pantu. Komisija uzskata, ka Ūsti pie Labas pašvaldības sniegtais kapitāla palielinājums, lai finansētu DP Ústí veikto trolejbusu līnijas izbūvi, ir koordinēšanas pasākums minētā panta nozīmē, jo tā mērķis ir mainīt izmantotos transporta veidus. |
| --- | --- |

(168)

Regula (EEK) Nr. 1107/70 tika atcelta ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, lai atbalsta saderību transporta infrastruktūras būvniecībai varētu pārbaudīt tieši saskaņā ar Līguma 93. pantu. Komisija uzskata, ka Ūsti pie Labas pašvaldības sniegtais kapitāla palielinājums, lai finansētu DP Ústí veikto trolejbusu līnijas izbūvi, ir koordinēšanas pasākums minētā panta nozīmē, jo tā mērķis ir mainīt izmantotos transporta veidus.

| (169) | Saskaņā ar tās lēmumu praksi (46) atbalsts, kas ir piešķirts uzņēmumiem par transporta koordināciju, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 93. pantu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | atbalsts veicina kopēju interešu mērķa īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

(169)

Saskaņā ar tās lēmumu praksi (46) atbalsts, kas ir piešķirts uzņēmumiem par transporta koordināciju, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 93. pantu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

atbalsts veicina kopēju interešu mērķa īstenošanu;

| b) | atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs; |
| --- | --- |

b)

atbalsts ir vajadzīgs un samērīgs;

| c) | attiecīgā infrastruktūra ir nediskriminējoši pieejama visiem lietotājiem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā infrastruktūra ir nediskriminējoši pieejama visiem lietotājiem;

| d) | atbalsts nerada konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

d)

atbalsts nerada konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopējām interesēm.

7.2.2.1.   Vispārējas nozīmes mērķis

| (170) | Savienība jau kādu laiku īstenojusi politiku, kuras mērķis ir līdzsvarot dažādus transporta veidus, kā arī veicināt intermodālā transporta konkurētspēju attiecībā uz autotransportu. Savienības intermodālā transporta politikas galvenais mērķis ir panākt transporta veidu maiņu no autotransporta uz citiem transporta veidiem. Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku (47) ir mudināts izmantot videi nekaitīgus transporta veidus, lai tos padarītu par konkurētspējīgām alternatīvām autotransportam. |
| --- | --- |

(170)

Savienība jau kādu laiku īstenojusi politiku, kuras mērķis ir līdzsvarot dažādus transporta veidus, kā arī veicināt intermodālā transporta konkurētspēju attiecībā uz autotransportu. Savienības intermodālā transporta politikas galvenais mērķis ir panākt transporta veidu maiņu no autotransporta uz citiem transporta veidiem. Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku (47) ir mudināts izmantot videi nekaitīgus transporta veidus, lai tos padarītu par konkurētspējīgām alternatīvām autotransportam.

| (171) | Komisija atgādina, ka transporta nozari ietekmē negatīvi ārēji faktori, jo dažādu transporta veidu operatori nesedz reālās izmaksas, ko tie nosaka sabiedrībai. No tā izriet, ka konkurence starp transporta veidiem ir izkropļota un tajā vērojamas tirgus nepilnības. Attiecīgi Komisija uzskata, ka valstij var būt nepieciešams iejaukties, transporta nozarē ieviešot koordinējošus pasākumus. |
| --- | --- |

(171)

Komisija atgādina, ka transporta nozari ietekmē negatīvi ārēji faktori, jo dažādu transporta veidu operatori nesedz reālās izmaksas, ko tie nosaka sabiedrībai. No tā izriet, ka konkurence starp transporta veidiem ir izkropļota un tajā vērojamas tirgus nepilnības. Attiecīgi Komisija uzskata, ka valstij var būt nepieciešams iejaukties, transporta nozarē ieviešot koordinējošus pasākumus.

| (172) | Apskatītais kapitāla palielinājums tika izsniegts vienīgi, lai finansētu DP Ústí veiktu trolejbusu maršruta izbūvi (Ūsti pie Labas – Strekova), lai uzlabotu satiksmes plūsmu starp šiem abiem ģeogrāfiskajiem punktiem un samazinātu vides piesārņojumu. Tādējādi atbalsta mērķis ir veicināt intermodalitāti un uzlabot transporta nozares vides standartus Ūsti reģionā, kas atbilst Savienības vispārējām interesēm. Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums palīdz sasniegt skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi. |
| --- | --- |

(172)

Apskatītais kapitāla palielinājums tika izsniegts vienīgi, lai finansētu DP Ústí veiktu trolejbusu maršruta izbūvi (Ūsti pie Labas – Strekova), lai uzlabotu satiksmes plūsmu starp šiem abiem ģeogrāfiskajiem punktiem un samazinātu vides piesārņojumu. Tādējādi atbalsta mērķis ir veicināt intermodalitāti un uzlabot transporta nozares vides standartus Ūsti reģionā, kas atbilst Savienības vispārējām interesēm. Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums palīdz sasniegt skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi.

7.2.2.2.   Atbalsta nepieciešamība un samērīgums

| (173) | Komisija uzskata, ka pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi pārvirzīt daļu transporta satiksmes no standarta autobusu maršrutiem uz trolejbusu maršrutiem, veicinot intermodālu un videi nekaitīgāku sabiedrisko transportu. Ja nebūtu atbalsta, šādas pārejas nenotiku un transporta pakalpojumi attiecīgajā maršrutā tiktu sniegti, izmantojot mazāk ekoloģisko autobusu transportu. |
| --- | --- |

(173)

Komisija uzskata, ka pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi pārvirzīt daļu transporta satiksmes no standarta autobusu maršrutiem uz trolejbusu maršrutiem, veicinot intermodālu un videi nekaitīgāku sabiedrisko transportu. Ja nebūtu atbalsta, šādas pārejas nenotiku un transporta pakalpojumi attiecīgajā maršrutā tiktu sniegti, izmantojot mazāk ekoloģisko autobusu transportu.

| (174) | Komisija atzīmē, ka DPÚK savās piezīmēs apgalvoja, ka tas iestādēm bija piedāvājis ievērojami lētāku alternatīvu, lai nodrošinātu videi nekaitīgus vietējā transporta pakalpojumus maršrutā Ūsti pie Labas – Strekova (izmantojot CNG autobusus, nevis DP Ústí trolejbusus), taču šī alternatīva tika noraidīta. Tomēr Čehijas iestādēs nav reģistrēts DPÚK oficiāls iesniegums par alternatīvu projektu ekoloģiskāka transporta nodrošināšanai pašvaldībā. DPÚK iesniegtajai dokumentācijai pievienotais projekts ir datēts ar 2001. gada jūniju un tādēļ neattiecas uz izvērtētās kapitāla palielināšanas periodu. Turklāt Čehijas iestādes apgalvo, ka līnija Ūsti pie Labas – Strekova ir neatņemama trolejbusu maršrutu sistēmas daļa, ko pakāpeniski izbūvē kopš 1984. gada un kas darbojas kopš 1988. gada. |
| --- | --- |

(174)

Komisija atzīmē, ka DPÚK savās piezīmēs apgalvoja, ka tas iestādēm bija piedāvājis ievērojami lētāku alternatīvu, lai nodrošinātu videi nekaitīgus vietējā transporta pakalpojumus maršrutā Ūsti pie Labas – Strekova (izmantojot CNG autobusus, nevis DP Ústí trolejbusus), taču šī alternatīva tika noraidīta. Tomēr Čehijas iestādēs nav reģistrēts DPÚK oficiāls iesniegums par alternatīvu projektu ekoloģiskāka transporta nodrošināšanai pašvaldībā. DPÚK iesniegtajai dokumentācijai pievienotais projekts ir datēts ar 2001. gada jūniju un tādēļ neattiecas uz izvērtētās kapitāla palielināšanas periodu. Turklāt Čehijas iestādes apgalvo, ka līnija Ūsti pie Labas – Strekova ir neatņemama trolejbusu maršrutu sistēmas daļa, ko pakāpeniski izbūvē kopš 1984. gada un kas darbojas kopš 1988. gada.

| (175) | Tāpēc līnija Ūsti pie Labas – Strekova tika būvēta kā neatņemama daļa no esošās trolejbusu līnijas, ko izbūvējis DP Ústí, kas tam pieder un ko tas apsaimnieko. Turklāt nav skaidru pierādījumu par jebkādām pamatotām un iespējamām alternatīvām, kas būtu bijušas pieejamas kapitāla palielināšanas laikā. Tāpēc Komisija uzskata, ka jebkādi alternatīvi risinājumi, ko šai konkrētajai tīkla daļai varēja piedāvāt konkurējošie pakalpojumu sniedzēji, nebija saprātīga alternatīva, kas būtu bijusi jāņem vērā Ūsti pie Labas pašvaldībai. |
| --- | --- |

(175)

Tāpēc līnija Ūsti pie Labas – Strekova tika būvēta kā neatņemama daļa no esošās trolejbusu līnijas, ko izbūvējis DP Ústí, kas tam pieder un ko tas apsaimnieko. Turklāt nav skaidru pierādījumu par jebkādām pamatotām un iespējamām alternatīvām, kas būtu bijušas pieejamas kapitāla palielināšanas laikā. Tāpēc Komisija uzskata, ka jebkādi alternatīvi risinājumi, ko šai konkrētajai tīkla daļai varēja piedāvāt konkurējošie pakalpojumu sniedzēji, nebija saprātīga alternatīva, kas būtu bijusi jāņem vērā Ūsti pie Labas pašvaldībai.

| (176) | Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija iepriekš transporta infrastruktūrai ir atļāvusi atbalstu ieguldījumiem, kuru atbalsta intensitāte ir līdz 50 % (48). Turklāt nesen Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos atļāva lielāku atbalsta intensitāti, ja dalībvalstis pierādīja, ka tā ir ekonomiski pamatota (49). |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija iepriekš transporta infrastruktūrai ir atļāvusi atbalstu ieguldījumiem, kuru atbalsta intensitāte ir līdz 50 % (48). Turklāt nesen Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos atļāva lielāku atbalsta intensitāti, ja dalībvalstis pierādīja, ka tā ir ekonomiski pamatota (49).

| (177) | Šajā gadījumā saskaņā ar 96. apsvēruma e) punktā minēto pasākumu uzņēmumam DP Ústí tika nodrošināta 89 % atbalsta intensitāte – trolejbusu līnijas būvniecības kopējās izmaksas bija aptuveni CZK 179,3 miljoni, no kuriem CZK 160 miljoni tika finansēti ar kapitāla palielinājumu. Tomēr Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšana ir samērīga, lai sasniegtu norādīto vispārējas nozīmes mērķi turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.






  — | Atšķirībā no atbalsta tiešas dotācijas veidā attiecīgais atbalsts ir piešķirts ar kapitāla palielinājumu. Tas nozīmē, ka attiecīgā pasākuma faktiskais atbalsta apjoms ir ievērojami mazāks par kapitāla palielinājuma vērtību, jo Ūsti pie Labas pašvaldība bija vienīgais DP Ústí akcionārs gan pirms, gan pēc kapitāla palielināšanas. Kā 100 % DP Ústí akciju turētājam Ūsti pie Labas pašvaldībai netieši pieder ar kapitāla palielinājumu finansētā trolejbusu līnija, un tā varēs gūt peļņu no līnijas darbības vai tās iespējamās pārdošanas, jo šis ieguldījums palielinātu arī DP Ústí vērtību. Tāpēc finansējuma sniegšana kapitāla palielinājuma veidā nodrošina, ka faktiskā atbalsta intensitāte ir mazāka par vērtību, ko iegūst, veicot kapitāla palielinājuma un projekta kopējo izmaksu vienkāršu salīdzināšanu. |
| --- | --- | --- |

(177)

Šajā gadījumā saskaņā ar 96. apsvēruma e) punktā minēto pasākumu uzņēmumam DP Ústí tika nodrošināta 89 % atbalsta intensitāte – trolejbusu līnijas būvniecības kopējās izmaksas bija aptuveni CZK 179,3 miljoni, no kuriem CZK 160 miljoni tika finansēti ar kapitāla palielinājumu. Tomēr Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšana ir samērīga, lai sasniegtu norādīto vispārējas nozīmes mērķi turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

—

Atšķirībā no atbalsta tiešas dotācijas veidā attiecīgais atbalsts ir piešķirts ar kapitāla palielinājumu. Tas nozīmē, ka attiecīgā pasākuma faktiskais atbalsta apjoms ir ievērojami mazāks par kapitāla palielinājuma vērtību, jo Ūsti pie Labas pašvaldība bija vienīgais DP Ústí akcionārs gan pirms, gan pēc kapitāla palielināšanas. Kā 100 % DP Ústí akciju turētājam Ūsti pie Labas pašvaldībai netieši pieder ar kapitāla palielinājumu finansētā trolejbusu līnija, un tā varēs gūt peļņu no līnijas darbības vai tās iespējamās pārdošanas, jo šis ieguldījums palielinātu arī DP Ústí vērtību. Tāpēc finansējuma sniegšana kapitāla palielinājuma veidā nodrošina, ka faktiskā atbalsta intensitāte ir mazāka par vērtību, ko iegūst, veicot kapitāla palielinājuma un projekta kopējo izmaksu vienkāršu salīdzināšanu.

| — | Attiecībā uz stimulējošo ietekmi – ņemot vērā ieguldījumu apmēru šajā projektā, nešķiet ticami, ka DP Ústí spētu veikt šādus ieguldījumus bez papildu kapitāla. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka citu ne tik nozīmīgu Ūsti pie Labas trolejbusu tīkla daļu būvniecība tika finansēta, izmantojot citus līdzekļus (piemēram, banku aizdevumus CZK 5 miljonu un CZK 35 miljonu apmērā 2004. un 2005. gadā, kā arī CZK 40 miljonu apmērā 2007. gadā – sk. iepriekšējo 7.1.2. sadaļu). Tomēr trolejbusu līnija Ūsti pie Labas – Strekova bija pēdējā atlikusī ievērojamā trolejbusu tīkla sistēmas daļa, kas Ūsti pie Labas tiek būvēta kopš 1984. gada. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz stimulējošo ietekmi – ņemot vērā ieguldījumu apmēru šajā projektā, nešķiet ticami, ka DP Ústí spētu veikt šādus ieguldījumus bez papildu kapitāla. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka citu ne tik nozīmīgu Ūsti pie Labas trolejbusu tīkla daļu būvniecība tika finansēta, izmantojot citus līdzekļus (piemēram, banku aizdevumus CZK 5 miljonu un CZK 35 miljonu apmērā 2004. un 2005. gadā, kā arī CZK 40 miljonu apmērā 2007. gadā – sk. iepriekšējo 7.1.2. sadaļu). Tomēr trolejbusu līnija Ūsti pie Labas – Strekova bija pēdējā atlikusī ievērojamā trolejbusu tīkla sistēmas daļa, kas Ūsti pie Labas tiek būvēta kopš 1984. gada.

| — | Turklāt Komisija atzīmē, ka pamatkapitāla palielinājuma līdzekļi CZK 160 miljonu apmērā ir paredzēti vienīgi Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas būvniecības finansēšanai. Kapitāla palielināšanas rezultātā gūtie līdzekļi tiek glabāti atsevišķā DP Ústí kontā, no kura tiek veikti maksājumi trolejbusu līnijas izbūvei. Tādēļ šo naudu nevar izmantot potenciālai DP Ústí transporta pakalpojumu šķērssubsidēšanai. |
| --- | --- |

—

Turklāt Komisija atzīmē, ka pamatkapitāla palielinājuma līdzekļi CZK 160 miljonu apmērā ir paredzēti vienīgi Ūsti pie Labas – Strekovas trolejbusu līnijas būvniecības finansēšanai. Kapitāla palielināšanas rezultātā gūtie līdzekļi tiek glabāti atsevišķā DP Ústí kontā, no kura tiek veikti maksājumi trolejbusu līnijas izbūvei. Tādēļ šo naudu nevar izmantot potenciālai DP Ústí transporta pakalpojumu šķērssubsidēšanai.

| — | Visbeidzot, atlikušo trolejbusu līnijas būvniecības izmaksu summu (CZK 19,3 miljonus) finansēja no DP Ústí pašu līdzekļiem. Tādējādi atbalsts tika sniegts, lai nodrošinātu tikai minimāli nepieciešamo summu, ar ko segt projekta finansējuma iztrūkumu. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, atlikušo trolejbusu līnijas būvniecības izmaksu summu (CZK 19,3 miljonus) finansēja no DP Ústí pašu līdzekļiem. Tādējādi atbalsts tika sniegts, lai nodrošinātu tikai minimāli nepieciešamo summu, ar ko segt projekta finansējuma iztrūkumu.

| (178) | Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts ir samērīgs, lai sasniegtu norādīto vispārējas nozīmes mērķi. |
| --- | --- |

(178)

Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts ir samērīgs, lai sasniegtu norādīto vispārējas nozīmes mērķi.

7.2.2.3.   Attiecīgā infrastruktūra ir nediskriminējoši pieejama visiem lietotājiem

| (179) | Tā kā šī līnija ir sabiedriskā transporta sistēmas daļa, trolejbusi būs nediskriminējoši pieejami visiem pasažieriem. |
| --- | --- |

(179)

Tā kā šī līnija ir sabiedriskā transporta sistēmas daļa, trolejbusi būs nediskriminējoši pieejami visiem pasažieriem.

7.2.2.4.   Atbalsts nerada konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā vispārējām interesēm

| (180) | Lai trolejbusu transports būtu reāla alternatīva autotransportam, tam ir vajadzīga noteikta pamatinfrastruktūra. Ņemot vērā to, ka kapitāla palielinājums attiecas tikai uz trolejbusu līnijas būvniecībai vajadzīgajām papildu izmaksām un nesedz DP Ústí darbības izdevumus, 96. apsvēruma e) punktā minētais pasākums neizkropļos konkurenci attiecībā uz autobusu transportu tādā apmērā, ka tas kaitētu vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(180)

Lai trolejbusu transports būtu reāla alternatīva autotransportam, tam ir vajadzīga noteikta pamatinfrastruktūra. Ņemot vērā to, ka kapitāla palielinājums attiecas tikai uz trolejbusu līnijas būvniecībai vajadzīgajām papildu izmaksām un nesedz DP Ústí darbības izdevumus, 96. apsvēruma e) punktā minētais pasākums neizkropļos konkurenci attiecībā uz autobusu transportu tādā apmērā, ka tas kaitētu vispārējām interesēm.

| (181) | Tāpēc Komisija secina, ka valsts atbalsts, kas sniegts saskaņā ar pasākumu, ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 93. pantu. |
| --- | --- |

(181)

Tāpēc Komisija secina, ka valsts atbalsts, kas sniegts saskaņā ar pasākumu, ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 93. pantu.

8.   SECINĀJUMS

| (182) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kompensācijas, ko Ūsti reģions piešķīris noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam, kā arī garantijas, ko Ūsti pie Labas pašvaldība piešķīrusi uzņēmumam DP Ústí, lai nodrošinātu CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu lielus aizdevumus, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(182)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka kompensācijas, ko Ūsti reģions piešķīris noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam, kā arī garantijas, ko Ūsti pie Labas pašvaldība piešķīrusi uzņēmumam DP Ústí, lai nodrošinātu CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu lielus aizdevumus, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (183) | Komisija arī secina, ka kompensācijas, ko Ūsti reģions piešķīris noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi 2005.–2006. gadā, kā arī kompensācijas, ko Ūsti reģions piešķīris noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu un attiecībā uz kuru nav jāievēro iepriekšēja paziņošanas prasība, kas noteikta Līguma 108. panta 3. punktā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(183)

Komisija arī secina, ka kompensācijas, ko Ūsti reģions piešķīris noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi 2005.–2006. gadā, kā arī kompensācijas, ko Ūsti reģions piešķīris noteiktiem reģionālajiem autobusu transporta operatoriem par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. decembrim, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu un attiecībā uz kuru nav jāievēro iepriekšēja paziņošanas prasība, kas noteikta Līguma 108. panta 3. punktā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. panta 1. punktu.

| (184) | Visbeidzot, Komisija secina, ka DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 miljoniem, ko nodrošināja Ūsti pie Labas pašvaldība, ir valsts atbalsts, ko Čehija ir īstenojusi nelikumīgi, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr valsts atbalsts, kas sniegts saskaņā ar šo darbību, ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 93. pantu. |
| --- | --- |

(184)

Visbeidzot, Komisija secina, ka DP Ústí pamatkapitāla palielināšana par CZK 160 miljoniem, ko nodrošināja Ūsti pie Labas pašvaldība, ir valsts atbalsts, ko Čehija ir īstenojusi nelikumīgi, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr valsts atbalsts, kas sniegts saskaņā ar šo darbību, ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 93. pantu.

| (185) | Tādēļ Komisija |
| --- | --- |

(185)

Tādēļ Komisija

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Čehija sniedza uzņēmumiem ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem – SADO, Petr Frommel – FOBUS, Petr Stejskal – SPORTBUS un Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba sabiedriskā transporta pakalpojumu kompensāciju veidā laikposmā no 2005. līdz 2006. Gadam, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un tātad ar Līguma 93. pantu.

Valsts atbalsts, ko Čehija sniedza uzņēmumiem ČSAD Semily a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. un Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. sabiedriskā transporta pakalpojumu kompensāciju veidā laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2006. gada 31. Decembrim, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007 un tātad ar Līguma 93. pantu.

Valsts atbalsts, ko Čehija, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punkta noteikumus, nelikumīgi sniedza uzņēmumam Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. kapitāla palielinājuma veidā kopsummā par CZK 160 miljoniem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 93. pantu.

2. pants

Pasākumi, ko Čehija īstenoja attiecībā uz uzņēmumiem Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s. un ZDAR, a.s. sabiedriskā transporta pakalpojumu kompensāciju veidā laikposmā no 2006. gada 9. septembra līdz 2007. gada 2. jūnijam un sniedzot garantijas Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. CZK 35 miljonu un CZK 5 miljonu apmērā, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas 2008. gada 16. aprīļa Lēmums (OV C 187, 24.7.2008., 14. lpp.).

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

3

(4)  Kā norāda Čehijas iestādes, lielākā daļa sabiedrisko pasažieru autobusu pārvadājumu tirgus tiek apkalpota saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību līgumiem.

4

(5)  Daži Likuma par autotransportu noteikumi (īpaši attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām) tikai atcelti 2010. gada jūlijā ar Likumu Nr. 194/2010 (lik. krāj.) par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumu nozarē un aizstāti ar konkrētiem šā tiesību akta noteikumiem. Tomēr šajā sadaļā aprakstītais tiesiskais regulējums atspoguļo situāciju laikposmā, kas attiecas uz iespējamo valsts atbalsta pasākumu novērtējumu, t. i., 2004.–2007. gadā.

5

(6)  Pirms Čehijas pievienošanās Eiropas Savienībai kompensācija par zaudējumiem, kas radušies, pildot sabiedriskā transporta saistības, tika nodrošināta saskaņā ar līgumiem starp pašvaldību un galveno sabiedriskā transporta pakalpojumu sniedzēju. Šie līgumi – kaut arī formas ziņā oficiāli neatbilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību līgumiem – atbilda šādu līgumu pamatbūtībai. Kompensācija tika aprēķināta, pamatojoties uz eksperta atzinumu par paredzamajiem zaudējumiem no sabiedriskā transporta maršruta uzturēšanas saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Ja faktiskie zaudējumi ievērojami atšķīrās no eksperta atzinumā prognozētajiem zaudējumiem, kalendārā gada beigās tika veikts galīgais aprēķins. Šāds pats princips attiecās uz iespējamajiem pārmērīgas kompensēšanas gadījumiem.

6

(7)  Padomes 1969. gada 26. jūnija Regula (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp.).

7

(8)  Čehijas tiesību aktos kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem ir līdzvērtīga pierādāmu zaudējumu jēdzienam. Šajā saistībā sk. arī Komisijas 2008. gada 26. novembra Lēmumu par valsts atbalstu C 3/08 (ex NN 102/05) – Čehija – Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas Dienvidmorāvijas autobusu uzņēmumiem, (OV L 97, 16.4.2009., 14. lpp.) vai Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmumu C(2008) 1627 (galīgā redakcija), N 495/07 – Čehija – Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (OV C 152, 18.6.2008., 21. lpp.).

8

Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel

(9)  Samērīga peļņa ir “summa, kas – pēc aplikšanas ar nodokļiem (...) – nepārsniedz 1/8. daļu no to autobusu cenas, ko parasti izmanto sabiedriskā pasažieru transporta jomā, sniedzot satiksmes pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, no kuras atskaitīta minēto autobusu reālās vērtības samazināšanās kopsumma un summa, kas iztērēta ieguldījumiem attiecībā uz sabiedriskā pasažieru transporta nodrošināšanu, ja attiecīgā iestāde ir apstiprinājusi šo ieguldījumu iekļaušanu pierādāmo zaudējumu aprēķinā”.

9

(10)  Transporta un komunikāciju ministrijas Dekrēts Nr. 50/1998 (lik. krāj.) par pierādāmiem zaudējumiem sabiedriskā pasažieru transporta nozarē 2004. gada 21. septembrī tika aizstāts ar Noteikumiem Nr. 493/2004 (lik. krāj.). Noteikumi Nr. 493/2004 (lik. krāj.) palika spēkā līdz 2010. gada 1. jūlijam, t. i., laikposmā, kad tika piešķirtas kompensācijas, par kurām tiek veikta izmeklēšana.

10

(11)  Pašreizējais un agrāk valstij piederošais reģionālais autobusu transporta pakalpojumu sniedzējs Ūsti un Liberecas reģionos 2004. gadā. DPÚK ir viens no ČSAD tiesību pārņēmējiem pēc tā sadalīšanās divos reģionālos autobusu pakalpojumu uzņēmumos: viens Ūsti reģionam (DPÚK) un viens Liberecas reģionam.

11

DPÚK

ČSAD

DPÚK

(12)  Pat ar Čehijas iestāžu precizētiem skaitļiem tabulā norādītās summas dažos gadījumos pilnībā neatbilst dotajai formulai (pierādāmie zaudējumi CZK/km, reizināti ar kilometru skaitu, pilnībā neatbilst kopējiem pierādāmajiem zaudējumiem, kas izteikti CZK). Tomēr atšķirības ir tikai nelielas, un visos gadījumos 2. tabulā (faktiski piešķirtā kompensācija) norādītās summas ir mazākas par loģisko formulu rezultātiem.

12

(13)  Paredzamā cena par transporta pakalpojumiem ir ekonomiski pieņemamu izmaksu, kas būtu jāsedz operatoram, pildot sabiedriskā transporta pakalpojumu saistības, un samērīgas peļņas, kas saistīta ar šādiem izdevumiem, summa.

13

(14)  Paredzamie ieņēmumi ir gūtie ieņēmumi un ienākumi, ko operatoram vajadzētu gūt, pildot sabiedriskā transporta pakalpojumu saistības, tostarp ieņēmumi no biļetēm.

14

(15)  Tabulā norādītās summas dažos gadījumos pilnībā neatbilst matemātiskajām formulām (paredzamā kopējā cena par transportēšanas pakalpojumiem, kas aprēķināta kā kilometru skaits, kas reizināts ar paredzamo kopējo cenu par transporta pakalpojumiem; paredzamie kopējie ieņēmumi, kas aprēķināti kā kilometru skaits, kas reizināts ar paredzamajiem ieņēmumiem CZK/km; pierādāmie zaudējumi CZK/km, kas aprēķināti kā paredzamā cena par transportēšanas pakalpojumiem CZK/km, no kuras atskaitīti paredzamie ieņēmumi CZK/km u. c.). Kā norādīja Čehijas iestādes, ar noteiktiem transporta pakalpojumu sniedzējiem tika panākta vienošanās, ka pierādāmie zaudējumi ir mazāki par paredzamās transporta pakalpojumu cenas un paredzamo ieņēmumu starpību.

15

(16)  Noteiktu uzņēmumu nosaukumi ir norādīti vairākkārt tādēļ, ka ar vienu pakalpojumu sniedzēju tika noslēgti vairāki līgumi. Tabulā norādītās summas dažos gadījumos pilnībā neatbilst dotajai formulai (pierādāmie zaudējumi CZK/km, reizināti ar kilometru skaitu, pilnībā neatbilst kopējiem pierādāmajiem zaudējumiem, kas izteikti CZK). Tomēr atšķirības ir tikai nelielas un visos gadījumos 7. tabulā (faktiski piešķirtā kompensācija) norādītās summas ir mazākas par matemātisko formulu rezultātiem.

16

(17)  Pēc tam, kad DPÚK2006. gada 8. septembrī pārtrauca sniegt pakalpojumus, un tāpēc, ka operators, kas konkursa procedūrā tika izvēlēts kā tā aizstājējs, nespēja nodrošināt attiecīgo pakalpojumu.

17

DPÚK

(18)  Pēc atklātas, pārredzamas un beznosacījumu iepirkuma procedūras, kurā vienīgais kritērijs bija piedāvātā pakalpojuma cena, tika noslēgti turpmāki līgumi par šiem maršrutiem, kas gan neatbilst šā lēmuma tematam. Šie līgumi tika noslēgti uz astoņiem gadiem.

18

(19)  Tabulā norādītās summas dažos gadījumos pilnībā neatbilst dotajai formulai (pierādāmie zaudējumi CZK/km, reizināti ar kilometru skaitu, pilnībā neatbilst kopējiem pierādāmajiem zaudējumiem, kas izteikti CZK). Tomēr atšķirības ir tikai nelielas un visos gadījumos 9. tabulā (faktiski piešķirtā kompensācija) norādītās summas ir mazākas par matemātisko formulu rezultātiem.

19

(20)  Minētā banka pieder Société Générale Group.

20

Société Générale Group

(21)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.).

21

de minimis

(22)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil, I-7747. lpp. Attiecībā uz četriem Altmark nosacījumiem sk. 98. apsvērumu.

22

Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Recueil

Altmark

(23)  Čehijas iestādes arī atzīmēja to, ka Ūsti reģions, publicējot paziņojumu par otro koncesijas kārtu, parādīja savu atklāto un pārredzamo pieeju, jo šajā gadījumā būtu piemērojami publiskā iepirkuma nosacījumi saskaņā ar nepublisku procedūru (atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK (OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.) 31. panta 1. punkta c) apakšpunktam).

23

(24)  Zdar, a.s. nodrošināja transporta pamatpakalpojumus vienā Ūsti reģiona apgabalā.

24

Zdar, a.s.

(25)  Padomes 1970. gada 4. jūnija Regula (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (OV L 130, 15.6.1970., 1. lpp.). Lai gan regula no 2009. gada 3. decembra tika atcelta, tā bija piemērojama kapitāla palielināšanas brīdī 2006. gadā.

25

(26)  Šāda pieeja atbilst Komisijas vispārējai pieejai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem citās nozarēs. Sk. jo īpaši 48. punktu Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

26

(27)  Sk. 17. apsvērumu.

27

(28)  Šis secinājums neskar Komisijas veikto novērtējumu attiecībā uz Savienības tiesību piemērošanu publiskajiem iepirkumiem.

28

(29)  Šajā saistībā sk. arī 32. zemsvītras piezīmē minētā Komisijas paziņojuma par Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, 3.6.2. sadaļu.

29

(30)  Lieta 730/79 Philip Morris, Receueil, 2671. lpp., 11. punkts; apvienotās lietas T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 līdz 607/97, T-1/98, T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98 Alzetta, Recueil. II-2319. lpp., 80. punkts.

30

Philip Morris

Receueil

Alzetta

Recueil

(31)  Alzetta, 141.–147. punkts Altmark Trans.

31

Alzetta

Altmark Trans

(32)  Lieta T-288/97 Friuli-Venezia Giulia, Recueil, II-1619. lpp., 41. punkts.

32

Friuli-Venezia Giulia

Recueil

(33)  OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp.

33

(34)  Altmark Trans, 77. un 78. punkts.

34

Altmark Trans

(35)  Lieta 156/77, Komisija pret Beļģiju, Recueil, I-1881. lpp., 10. punkts.

35

Komisija

Beļģiju

Recueil

(36)  Lieta T-157/01, Danske Busvognmænd, Krājums, II-917. lpp., 77.–79. punkt.

36

(37)  Lieta C-504/07, Antrop and Others, Krājums, I-3867. lpp.

37

Antrop and Others

(38)  Komisija šajā saistībā arī norāda uz savā 2010. gada 24. februāra Lēmuma C (2010)975, galīgā redakcija, 307.–313. apsvērumā sniegto pamatojumu lietā C 41/08 (ex NN 35/08) par sabiedriskā transporta pakalpojumu līgumiem starp Dānijas Transporta ministriju un Danske Statsbaner (OV L 7, 11.1.2011., 1. lpp.). Šo lēmumu anulēja Vispārējā tiesa lietā T-92/11 Jørgen Andersen pret Komisiju, Krājums, II-0000. lpp. Šis spriedums pašlaik ir pārsūdzēts Tiesā lietā C-303/13 P.

38

Danske Statsbaner

Jørgen Andersen pret Komisiju

(39)  Lieta C-334/07 Ρ, Komisija pret Freistaat Sachsen, Krājums, 1.-9465. lpp., 51. punkts.

39

Komisija pret Freistaat Sachsen

(40)  Apvienotās lietas C-465/09 Ρ līdz C-470/09, Ρ Diputación Foral de Vizcaya un citi pret Komisiju, Krājums, I-83.pp., 125. un 128. punkts. Nesenākā – Lieta T-570/08 RENV Deutsche Post pret Komisiju, Krājums, II-0000. lpp., 167. punkts.

40

Diputación Foral de Vizcaya un citi pret Komisiju

Deutsche Post pret Komisiju

(41)  Regulas (EK) Nr. 1370/2007 5. pantā ir noteikta kārtība, kādā piešķirami sabiedriskā transporta pakalpojumu līgumi. Tomēr 8. panta 2. punktā ir norādīts – “Neskarot 3. punktu, pakalpojumu valsts līgumu piešķiršana pārvadājumiem pa dzelzceļu un autoceļiem atbilst 5. panta prasībām no 2019. gada 3. decembra”. Saskaņā ar to attiecīgos sabiedrisko transporta pakalpojumu līgumus varēja piešķirt tiešā veidā. Jebkurā gadījumā attiecībā uz līgumiem, kas tika noslēgti pēc 2006. gada 31. decembra, Čehijas iestādes paskaidroja, ka operatori tika izvēlēti atklātā, pārredzamā un beznosacījumu iepirkuma procedūrā, kurā vienīgais kritērijs bija cena par piedāvāto pakalpojumu. Šie līgumi tika noslēgti uz astoņu gadu periodu, tādējādi Ūsti reģions jau bija veicis pasākumus, lai pakāpeniski nodrošinātu atbilstību regulas 5. pantam.

41

(42)  Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta e) punktā “sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības” ir definētas kā “kompetentās iestādes definēta vai noteikta prasība, lai nodrošinātu vispārējas nozīmes sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumus, ko tirgus dalībnieks, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem, nesaņemot papildu atlīdzību”.

42

(43)  Transporta un komunikāciju ministrijas Dekrēts Nr. 50/1998 (lik. krāj.) par pierādāmiem zaudējumiem sabiedriskā pasažieru transporta nozarē 2004. gada 21. septembrī tika aizstāts ar Noteikumiem Nr. 493/2004 (lik. krāj.). Noteikumi Nr. 493/2004 (lik. krāj.) bija spēkā līdz 2010. gada 1. jūlijam, t. i., laikposmā, kad tika piešķirtas kompensācijas, par kurām tiek veikta izmeklēšana.

43

(44)  Sk., piemēram, Komisijas 2008. gada 26. novembra Lēmumu C 3/08 (ex NN 102/05) – Čehija – Sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas Dienvidmorāvijas autobusu uzņēmumiem (OV L 97, 16.4.2009., 14. lpp.), 71. apsvērums.

44

(45)  Atbrīvojums saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu iepriekš ticis izmantots vairākos Komisijas lēmumos par valsts atbalsta shēmām. Sk., piemēram, Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmumu C(2007) 3394, galīgā redakcija, Lietā N 720/06 – Briseles osta (OV C 307, 18.12.2007., 10. lpp.), un Komisijas 2002. gada 18. septembra Lēmumu C(2002) 3248, galīgā redakcija, Lietā N 308/02 – shēma ieguldījumu atbalsta piešķiršanai dzelzceļa infrastruktūrai Saksijā – Anhaltā (OV C 277, 14.11.2002., 2. lpp.). Attiecībā uz ad hoc pasākumiem šāds atbrīvojums tika izmantots, sniedzot ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Stora Enso Langerbrugge; sk. Komisijas 2004. gada 8. septembra Lēmumu C(2004) 3351 Lietā C 73/03 – valsts atbalsts, ko paredz piešķirt Stora Enso Langerbrugge (OV L 53, 26.2.2005., 66. lpp.). Minētajā lēmumā izmantoti šādi saderības novērtēšanas nosacījumi: pasākuma kvalificēšana kā transporta koordinācija, lielākas infrastruktūras izmaksas, salīdzinot ar konkurējošiem transporta veidiem, atbalsta maksimālā intensitāte 50 % un attīstību veicinoša ietekme.

45

ad hoc

Stora Enso Langerbrugge

Stora Enso Langerbrugge

(46)  Sk. 52. punktu, Komisijas 2011. gada 9. novembra Lēmumu, SA.32632 (2011/N), Beļģija, Intermodal Container Terminal Genk (OV C 82, 21.3.2012., 2. lpp.); Komisijas 2011. gada 15. jūnija Lēmumu, SA.32224, Nīderlande, Development of the Alblasserdam Container Transferium (OV C 215, 21.7.2011., 22. lpp.); Komisijas 2010. gada 20. jūlija Lēmumu, C 17/10, Itālija, Firmin srl (OV C 278, 15.10.2010., 28. lpp.); Komisijas 2012. gada 27. jūnija Lēmumu, SA.34056 (12/N), Apvienotā Karaliste, Cable Car for London (OV C 220, 25.7.2012., 6. lpp.); Komisijas 2012. gada 17. oktobra Lēmumu, SA.34501, Vācija, Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau (OV C 176, 21.6.2013., 1. lpp.); Komisijas 2013. gada 18. marta Lēmumu, SA.37402 (13/N), The intermodal development of the Freeport of Budapest (OV C 141, 9.5.2014., 5. lpp.).

46

Intermodal Container Terminal Genk

Development of the Alblasserdam Container Transferium

Firmin srl

Cable Car for London

Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau

The intermodal development of the Freeport of Budapest

(47)  Baltā grāmata: Eiropas transporta politika 2010. gadam (http://europa.eu/legislation_summaries/environment/tackling_climate_change/l24007_en.htm).

47

(48)  Sk. Komisijas 2001. gada 31. janvāra Lēmumu lietā N 597/2000, Nīderlande – Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen (OV C 102, 31.3.2001., 8. lpp.), Komisijas 2001. gada 14. septembra Lēmumu lietā N 208/2000, Nīderlande – SOIT (OV C 315, 4.11.2000., 22. lpp.), Komisijas 2000. gada 15. novembra Lēmumu lietā N 755/1999, Itālija – Bolzano (OV C 71, 3.3.2001., 19. lpp.) un Komisijas 2010. gada 20. decembra Lēmumu lietā N 490/10, Beļģija – Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest (OV C 122, 20.4.2011., 2. lpp.).

48

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

SOIT

Bolzano

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(49)  Sk. Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu lietā SA.33434, Francija – Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre (OV C 53, 23.2.2012., 2. lpp.); Komisijas 2012. gada 17. oktobra Lēmumu lietā SA.34501, Vācija – Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau (OV C 176, 21.6.2013., 1. lpp.); Komisijas 2013. gada 19. jūnija Lēmumu lietā SA.35738, Grieķija – Aid for the upgrading of Katakolo port (OV C 204, 18.7.2013., 3. lpp.); Komisijas 2013. gada 2. jūlija Lēmumu lietā SA.35418, Grieķija – Extension of Piraeus port (OV C 256, 5.9.2013., 2. lpp.).

49

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau

Aid for the upgrading of Katakolo port

Extension of Piraeus port

---

| 14.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 329/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 329/68

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 13. novembris)

par agrīnās brīdināšanas sistēmu Komisijas kredītrīkotāju un izpildaģentūru vajadzībām

(2014/792/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 56. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (2), un jo īpaši tās 17. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (3), un jo īpaši tās 7. panta 6. punktu un 11. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijai, kas ir atbildīga par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi un citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu, pienācīgi ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, kas izklāstīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30.–33. pantā, ir pienākums cīnīties pret krāpšanu un citādām nelikumīgām darbībām, kas aizskar Savienības finanšu intereses. Lai nodrošinātu, ka Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji ir pilnīgi informēti par Savienības finanšu interešu apdraudējumu, papildus Komisijas Lēmumam C(2014) 2784 (4) ir nepieciešams izstrādāt iekšējos noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai, kas ir atbildīga par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi un citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu, pienācīgi ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, kas izklāstīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30.–33. pantā, ir pienākums cīnīties pret krāpšanu un citādām nelikumīgām darbībām, kas aizskar Savienības finanšu intereses. Lai nodrošinātu, ka Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji ir pilnīgi informēti par Savienības finanšu interešu apdraudējumu, papildus Komisijas Lēmumam C(2014) 2784 (4) ir nepieciešams izstrādāt iekšējos noteikumus.

| (2) | Lai cīnītos pret krāpšanu un aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisija izmanto centrālo izslēgšanas [gadījumu] datubāzi (CID), kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 108. pantā un Komisijas 2008. gada 17. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 1302/2008 par izslēgšanas gadījumu centrālo datubāzi (5), kā arī agrās [agrīnās] brīdināšanas sistēmu (ABS), kas minēta 2008. gada 16. decembra Lēmumā 2008/969/EK, Euratom par agrās brīdināšanas sistēmu Komisijas kredītrīkotāju un izpildaģentūru vajadzībām (6). Līdz brīdim, kad likumdevēja iestāde apstiprinās priekšlikumu par Finanšu regulas grozījumu (7), ir nepieciešams nodrošināt, ka ABS darbība joprojām ir efektīva. |
| --- | --- |

(2)

Lai cīnītos pret krāpšanu un aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisija izmanto centrālo izslēgšanas [gadījumu] datubāzi (CID), kas minēta Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 108. pantā un Komisijas 2008. gada 17. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 1302/2008 par izslēgšanas gadījumu centrālo datubāzi (5), kā arī agrās [agrīnās] brīdināšanas sistēmu (ABS), kas minēta 2008. gada 16. decembra Lēmumā 2008/969/EK, Euratom par agrās brīdināšanas sistēmu Komisijas kredītrīkotāju un izpildaģentūru vajadzībām (6). Līdz brīdim, kad likumdevēja iestāde apstiprinās priekšlikumu par Finanšu regulas grozījumu (7), ir nepieciešams nodrošināt, ka ABS darbība joprojām ir efektīva.

| (3) | Tikmēr ABS darbības nolūkam būtībā būtu jāpaliek tādam pašam. Tai būtu jānodrošina ierobežotas pieejamības informācijas aprite Komisijā un tās izpildaģentūrās, reģistrējot ABS vidē brīdinājumus attiecībā uz personām, kas varētu apdraudēt Savienības finanšu intereses un reputāciju vai citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

(3)

Tikmēr ABS darbības nolūkam būtībā būtu jāpaliek tādam pašam. Tai būtu jānodrošina ierobežotas pieejamības informācijas aprite Komisijā un tās izpildaģentūrās, reģistrējot ABS vidē brīdinājumus attiecībā uz personām, kas varētu apdraudēt Savienības finanšu intereses un reputāciju vai citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu.

| (4) | Tā kā izpildaģentūru direktoriem attiecībā uz darbības apropriāciju izpildi ir Komisijas deleģētā kredītrīkotāja statuss, administratīvo un darbības apropriāciju pārvaldības nolūkā viņiem būtu jābūt tādai pašai piekļuvei ABS, kāda ir Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā izpildaģentūru direktoriem attiecībā uz darbības apropriāciju izpildi ir Komisijas deleģētā kredītrīkotāja statuss, administratīvo un darbības apropriāciju pārvaldības nolūkā viņiem būtu jābūt tādai pašai piekļuvei ABS, kāda ir Komisijas dienestiem.

| (5) | Tā kā Savienības delegāciju vadītājiem, kas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 56. panta 2. punktu darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, attiecībā uz darbības apropriāciju izpildi ir Komisijas deleģētā kredītrīkotāja statuss, administratīvo un darbības apropriāciju pārvaldības nolūkā viņiem būtu jābūt tādai pašai piekļuvei ABS, kāda ir Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Savienības delegāciju vadītājiem, kas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 56. panta 2. punktu darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, attiecībā uz darbības apropriāciju izpildi ir Komisijas deleģētā kredītrīkotāja statuss, administratīvo un darbības apropriāciju pārvaldības nolūkā viņiem būtu jābūt tādai pašai piekļuvei ABS, kāda ir Komisijas dienestiem.

| (6) | Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999, 7. panta 6. punktu ir pienākums nekavējoties sniegt informāciju attiecīgajiem Komisijas dienestiem par notiekošo izmeklēšanu, ja tā liecina, ka varētu būt atbilstoši veikt piesardzības administratīvos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Tam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 11. pantu ir arī pienākums pēc izmeklēšanas pabeigšanas sagatavot ziņojumu un sniegt ieteikumus, kuros tas attiecīgos apstākļos norāda veicamās darbības, it īpaši iestādēs. Lai dotu iespēju atbildīgajam kredītrīkotājam iesniegt pieprasījumu par brīdinājumu, ir nepieciešams noteikt, kādu informāciju OLAF iesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999, 7. panta 6. punktu ir pienākums nekavējoties sniegt informāciju attiecīgajiem Komisijas dienestiem par notiekošo izmeklēšanu, ja tā liecina, ka varētu būt atbilstoši veikt piesardzības administratīvos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Tam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 11. pantu ir arī pienākums pēc izmeklēšanas pabeigšanas sagatavot ziņojumu un sniegt ieteikumus, kuros tas attiecīgos apstākļos norāda veicamās darbības, it īpaši iestādēs. Lai dotu iespēju atbildīgajam kredītrīkotājam iesniegt pieprasījumu par brīdinājumu, ir nepieciešams noteikt, kādu informāciju OLAF iesniedz Komisijai.

| (7) | OLAF būtu jābūt piekļuvei ABS, lai tas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 varētu veikt savus administratīvos izmeklēšanas uzdevumus, kā arī informācijas vākšanas un krāpšanas novēršanas darbības. |
| --- | --- |

(7)

OLAF būtu jābūt piekļuvei ABS, lai tas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 varētu veikt savus administratīvos izmeklēšanas uzdevumus, kā arī informācijas vākšanas un krāpšanas novēršanas darbības.

| (8) | Vienkāršošanas nolūkā ABS darbība būtu jāvienkāršo, samazinot brīdinājuma kategoriju skaitu, precizējot to darbības jomu un izmantojot nepārprotami skaidrus brīdinājumu nosaukumus. |
| --- | --- |

(8)

Vienkāršošanas nolūkā ABS darbība būtu jāvienkāršo, samazinot brīdinājuma kategoriju skaitu, precizējot to darbības jomu un izmantojot nepārprotami skaidrus brīdinājumu nosaukumus.

| (9) | Atbildīgajam kredītrīkotājam pēc apspriešanās ar Budžeta ģenerāldirektorātu un Juridisko dienestu un ciešā sadarbībā ar OLAF būtu jāierosina verifikācijas brīdinājumi, kas balstīti uz OLAF nosūtīto informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Atbildīgajam kredītrīkotājam pēc apspriešanās ar Budžeta ģenerāldirektorātu un Juridisko dienestu un ciešā sadarbībā ar OLAF būtu jāierosina verifikācijas brīdinājumi, kas balstīti uz OLAF nosūtīto informāciju.

| (10) | Atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāierosina Komisijai izslēgšanas brīdinājumi, un to novērtējums būtu jāveic centralizēti Budžeta ģenerāldirektorātā vai – attiecīgos apstākļos – Juridiskajā dienestā. Kad šādi izslēgšanas brīdinājumi tiek ierosināti, balstoties uz OLAF nosūtītu informāciju, to novērtēšana būtu jāveic ciešā sadarbībā ar OLAF. Tāda pati procedūra būtu jāpiemēro, kad atbildīgais kredītrīkotājs ir paredzējis veikt jebkādu darbību, kas var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības. |
| --- | --- |

(10)

Atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāierosina Komisijai izslēgšanas brīdinājumi, un to novērtējums būtu jāveic centralizēti Budžeta ģenerāldirektorātā vai – attiecīgos apstākļos – Juridiskajā dienestā. Kad šādi izslēgšanas brīdinājumi tiek ierosināti, balstoties uz OLAF nosūtītu informāciju, to novērtēšana būtu jāveic ciešā sadarbībā ar OLAF. Tāda pati procedūra būtu jāpiemēro, kad atbildīgais kredītrīkotājs ir paredzējis veikt jebkādu darbību, kas var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības.

| (11) | Atbildīgajam kredītrīkotājam ciešā sadarbībā ar OLAF būtu jālemj par nepieciešamām sekām, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, un būtu jāinformē OLAF par šādu lēmumu. |
| --- | --- |

(11)

Atbildīgajam kredītrīkotājam ciešā sadarbībā ar OLAF būtu jālemj par nepieciešamām sekām, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, un būtu jāinformē OLAF par šādu lēmumu.

| (12) | Atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jābūt atbildīgam par pieprasījumiem attiecībā uz brīdinājumu ievadi, modificēšanu, izņemšanu vai atjaunošanu. Lai saglabātu atbilstošu kontroles līmeni, šādi pieprasījumi būtu jāiesniedz hierarhijas līmenī, kas norādīts Komisijas Lēmumā C(2014) 2784. |
| --- | --- |

(12)

Atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jābūt atbildīgam par pieprasījumiem attiecībā uz brīdinājumu ievadi, modificēšanu, izņemšanu vai atjaunošanu. Lai saglabātu atbilstošu kontroles līmeni, šādi pieprasījumi būtu jāiesniedz hierarhijas līmenī, kas norādīts Komisijas Lēmumā C(2014) 2784.

| (13) | Grāmatvedim būtu jānodrošina atbilstoša tehniskā kārtība attiecībā uz ABS iedarbīgu piemērošanu, izmantojot Komisijas centrālo grāmatvedības sistēmu. |
| --- | --- |

(13)

Grāmatvedim būtu jānodrošina atbilstoša tehniskā kārtība attiecībā uz ABS iedarbīgu piemērošanu, izmantojot Komisijas centrālo grāmatvedības sistēmu.

| (14) | Detalizēta informācija par piedziņas rīkojumiem un apķīlāšanas rīkojumiem caur Komisijas centrālo grāmatvedības sistēmu tiks darīta pieejama visiem Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām. Būtu jābeidz izmantot brīdinājumus W3a (apķīlāšanas rīkojums) un W4 (piedziņas rīkojums), kas paredzēti Lēmumā 2008/969/EK, Euratom. Šāda informācija pati par sevi ne vienmēr ir pietiekams pamats brīdinājuma izmantošanai. Lai varētu izlemt, vai ir nepieciešams brīdinājums, ir nepieciešams, ka atbildīgais kredītrīkotājs izvērtē visus konkrētos lietas apstākļus. |
| --- | --- |

(14)

Detalizēta informācija par piedziņas rīkojumiem un apķīlāšanas rīkojumiem caur Komisijas centrālo grāmatvedības sistēmu tiks darīta pieejama visiem Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām. Būtu jābeidz izmantot brīdinājumus W3a (apķīlāšanas rīkojums) un W4 (piedziņas rīkojums), kas paredzēti Lēmumā 2008/969/EK, Euratom. Šāda informācija pati par sevi ne vienmēr ir pietiekams pamats brīdinājuma izmantošanai. Lai varētu izlemt, vai ir nepieciešams brīdinājums, ir nepieciešams, ka atbildīgais kredītrīkotājs izvērtē visus konkrētos lietas apstākļus.

| (15) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8) paredz, ka Komisijai, veicot personas datu apstrādi, ir jāievēro minētajā regulā noteiktās prasības attiecībā uz likumīgu apstrādi un datu pārsūtīšanu un ka šādai datu apstrādei piemēro iepriekšēju pārbaudi, ko pēc Komisijas datu aizsardzības inspektora paziņojuma saņemšanas veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8) paredz, ka Komisijai, veicot personas datu apstrādi, ir jāievēro minētajā regulā noteiktās prasības attiecībā uz likumīgu apstrādi un datu pārsūtīšanu un ka šādai datu apstrādei piemēro iepriekšēju pārbaudi, ko pēc Komisijas datu aizsardzības inspektora paziņojuma saņemšanas veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

| (16) | Datu aizsardzības normās būtu jānosaka to personu tiesības, kuru dati ir vai varētu tikt iekļauti ABS. |
| --- | --- |

(16)

Datu aizsardzības normās būtu jānosaka to personu tiesības, kuru dati ir vai varētu tikt iekļauti ABS.

| (17) | Atsevišķām datu aizsardzības tiesībām piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā noteiktos izņēmumus, kurus izvērtē, katru konkrēto gadījumu skatot atsevišķi, un piemēro pagaidu kārtībā. Par šādu izņēmumu piemērošanu būtu jālemj dienestam, kas ir atbildīgs par ievades, modificēšanas (tostarp izlabošanas) vai attiecīgās informācijas dzēšanas pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(17)

Atsevišķām datu aizsardzības tiesībām piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantā noteiktos izņēmumus, kurus izvērtē, katru konkrēto gadījumu skatot atsevišķi, un piemēro pagaidu kārtībā. Par šādu izņēmumu piemērošanu būtu jālemj dienestam, kas ir atbildīgs par ievades, modificēšanas (tostarp izlabošanas) vai attiecīgās informācijas dzēšanas pieprasījumiem.

| (18) | Būtu jādod iespēja personai, uz kuru attiecas eventuāls izslēgšanas brīdinājums, rakstveidā paust savu viedokli, pirms brīdinājuma reģistrācijas pieprasījums attiecībā uz šo personu tiek iesniegts ABS. Tāda pati iespēja būtu jādod, kad atbildīgais kredītrīkotājs ir paredzējis veikt darbību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jādod iespēja personai, uz kuru attiecas eventuāls izslēgšanas brīdinājums, rakstveidā paust savu viedokli, pirms brīdinājuma reģistrācijas pieprasījums attiecībā uz šo personu tiek iesniegts ABS. Tāda pati iespēja būtu jādod, kad atbildīgais kredītrīkotājs ir paredzējis veikt darbību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības.

| (19) | Izņēmuma kārtā šāda iespēja būtu jāatliek izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitātes aizsardzības interesēs, ja tam ir likumīgi pamatots, svarīgs iemesls. |
| --- | --- |

(19)

Izņēmuma kārtā šāda iespēja būtu jāatliek izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitātes aizsardzības interesēs, ja tam ir likumīgi pamatots, svarīgs iemesls.

| (20) | Lēmumu 2008/969/EK, Euratom būtu jāturpina piemērot līdz 2015. gada 1. jūlijam, ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas Padomes regulas par ierobežojošiem pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu, – līdz laikam, kad uzkrājumu grāmatvedības sistēmā (ABAC) tiks ņemta vērā informācija, kas iekļauta par ārpolitikas instrumentiem atbildīgā dienesta attiecīgajā datubāzē. Tam būtu jāizpaužas kā Lēmumā 2008/969/EK, Euratom minētā brīdinājuma W5b reģistrācijai. |
| --- | --- |

(20)

Lēmumu 2008/969/EK, Euratom būtu jāturpina piemērot līdz 2015. gada 1. jūlijam, ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas Padomes regulas par ierobežojošiem pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 215. pantu, – līdz laikam, kad uzkrājumu grāmatvedības sistēmā (ABAC) tiks ņemta vērā informācija, kas iekļauta par ārpolitikas instrumentiem atbildīgā dienesta attiecīgajā datubāzē. Tam būtu jāizpaužas kā Lēmumā 2008/969/EK, Euratom minētā brīdinājuma W5b reģistrācijai.

| (21) | Līdz 2015. gada 1. jūlijam Lēmumu 2008/969/EK, Euratom būtu jāturpina piemērot attiecībā uz brīdinājumiem W3a un W4, kuri līdz tam laikam šā lēmuma 4. iedaļas piemērošanas vajadzībām būtu jāiekļauj verifikācijas brīdinājumu sastāvā. |
| --- | --- |

(21)

Līdz 2015. gada 1. jūlijam Lēmumu 2008/969/EK, Euratom būtu jāturpina piemērot attiecībā uz brīdinājumiem W3a un W4, kuri līdz tam laikam šā lēmuma 4. iedaļas piemērošanas vajadzībām būtu jāiekļauj verifikācijas brīdinājumu sastāvā.

| (22) | Šā lēmuma īstenošanai ir nepieciešams veikt regulāru vērtēšanu par ABS darbību un tās faktisko ieguldījumu Savienības finanšu interešu aizsardzībā, |
| --- | --- |

(22)

Šā lēmuma īstenošanai ir nepieciešams veikt regulāru vērtēšanu par ABS darbību un tās faktisko ieguldījumu Savienības finanšu interešu aizsardzībā,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. IEDAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets, darbības joma un mērķis

1.   Ar šo lēmumu izveido agrīnās brīdināšanas sistēmu (turpmāk “ABS”), ko Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji izmanto, nodrošinot Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi un citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu.

2.   ABS veicina Savienības finanšu interešu aizsardzību, Savienības tēla uzturēšanu, krāpšanas apkarošanu un finanšu pareizu pārvaldību.

3.   ABS mērķis ir:

| a) | izmantojot brīdinājumu reģistrēšanu, informēt Komisijas un izpildaģentūru atbildīgos kredītrīkotājus par to, ka kāda persona varētu apdraudēt Savienības finanšu intereses un tēlu vai citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu; un |
| --- | --- |

a)

izmantojot brīdinājumu reģistrēšanu, informēt Komisijas un izpildaģentūru atbildīgos kredītrīkotājus par to, ka kāda persona varētu apdraudēt Savienības finanšu intereses un tēlu vai citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu; un

| b) | dot iespēju atbildīgajam kredītrīkotājam, balstoties uz brīdinājumiem, veikt verifikāciju vai atbilstošus pasākumus, tostarp tādus, kas minēti 4. iedaļā. |
| --- | --- |

b)

dot iespēju atbildīgajam kredītrīkotājam, balstoties uz brīdinājumiem, veikt verifikāciju vai atbilstošus pasākumus, tostarp tādus, kas minēti 4. iedaļā.

4.   Informācija palīdz nodrošināt:

| a) | riska novēršanu, veicot verifikāciju, kas balstīta uz agrīnu informāciju par personu attiecībā uz aizdomām vai konstatējumiem par jebkuru no šādām darbībām:






  — | būtiska kļūda vai pārkāpums, |
| --- | --- | --- |

a)

riska novēršanu, veicot verifikāciju, kas balstīta uz agrīnu informāciju par personu attiecībā uz aizdomām vai konstatējumiem par jebkuru no šādām darbībām:

—

būtiska kļūda vai pārkāpums,

| — | profesionālās darbības pārkāpums, |
| --- | --- |

—

profesionālās darbības pārkāpums,

| — | smags līgumsaistību pārkāpums vai |
| --- | --- |

—

smags līgumsaistību pārkāpums vai

| — | krāpšana, korupcija vai jebkāda nelikumīga darbība, kas kaitē Savienības finanšu interesēm, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (9) 141. pantā; |
| --- | --- |

—

krāpšana, korupcija vai jebkāda nelikumīga darbība, kas kaitē Savienības finanšu interesēm, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (9) 141. pantā;

| b) | personas izslēgšanu saskaņā ar 106. panta 1. punktu un 109. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (turpmāk “FR”). |
| --- | --- |

b)

personas izslēgšanu saskaņā ar 106. panta 1. punktu un 109. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (turpmāk “FR”).

2. pants

Definētie termini

Šajā lēmumā ir lietoti šādi definēti termini:

| a) | “grāmatvedis” ir Komisijas grāmatvedis vai padotais darbinieks, kuram grāmatvedis saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 69. pantu ir deleģējis konkrētus uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

“grāmatvedis” ir Komisijas grāmatvedis vai padotais darbinieks, kuram grāmatvedis saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 69. pantu ir deleģējis konkrētus uzdevumus;

| b) | “atbildīgais kredītrīkotājs” ir Komisijas deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 65. panta izpratnē, kas saskaņā ar iekšējiem noteikumiem ir atbildīgs par Eiropas Savienības vispārējā budžeta (turpmāk “budžets”) izpildi, tostarp izpildaģentūru direktori, kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām minētās regulas 65. panta izpratnē, kuri veic direktora funkcijas, un Savienības delegāciju vadītāji, kas saskaņā ar minētās regulas 56. panta 2. punktu darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām; |
| --- | --- |

b)

“atbildīgais kredītrīkotājs” ir Komisijas deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 65. panta izpratnē, kas saskaņā ar iekšējiem noteikumiem ir atbildīgs par Eiropas Savienības vispārējā budžeta (turpmāk “budžets”) izpildi, tostarp izpildaģentūru direktori, kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām minētās regulas 65. panta izpratnē, kuri veic direktora funkcijas, un Savienības delegāciju vadītāji, kas saskaņā ar minētās regulas 56. panta 2. punktu darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām;

| c) | “datu subjekts” ir identificējama persona, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti; |
| --- | --- |

c)

“datu subjekts” ir identificējama persona, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti;

| d) | “konstatējumi” ir fakti, kas konstatēti uzņemto juridisko saistību izpildes laikā vai fiksēti saistībā ar revīziju vai izmeklēšanu, ko veic Revīzijas palāta, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Iekšējās revīzijas dienests (IAS), vai jebkādas citas revīzijas vai kontroles ietvaros, par kuras veikšanu ir atbildīgs atbildīgais kredītrīkotājs; |
| --- | --- |

d)

“konstatējumi” ir fakti, kas konstatēti uzņemto juridisko saistību izpildes laikā vai fiksēti saistībā ar revīziju vai izmeklēšanu, ko veic Revīzijas palāta, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Iekšējās revīzijas dienests (IAS), vai jebkādas citas revīzijas vai kontroles ietvaros, par kuras veikšanu ir atbildīgs atbildīgais kredītrīkotājs;

| e) | “juridiskās saistības” ir saistības, kuras Komisija ir uzņēmusies saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 1. daļas V–VIII sadaļu un 2. daļu; |
| --- | --- |

e)

“juridiskās saistības” ir saistības, kuras Komisija ir uzņēmusies saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 1. daļas V–VIII sadaļu un 2. daļu;

| f) | “persona” ir jebkura šāda fiziska vai juridiska persona vai apvienība bez juridiskas personas statusa:






  — | Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 2. panta i) punktā definēts saņēmējs, |
| --- | --- | --- |

f)

“persona” ir jebkura šāda fiziska vai juridiska persona vai apvienība bez juridiskas personas statusa:

—

Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 2. panta i) punktā definēts saņēmējs,

| — | kandidāts vai pretendents, |
| --- | --- |

—

kandidāts vai pretendents,

| — | dotācijas pieteikuma iesniedzējs, |
| --- | --- |

—

dotācijas pieteikuma iesniedzējs,

| — | godalgu konkursa dalībnieks, |
| --- | --- |

—

godalgu konkursa dalībnieks,

| — | ārējais eksperts, kas tiek atlīdzināts, Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 204. panta izpratnē, |
| --- | --- |

—

ārējais eksperts, kas tiek atlīdzināts, Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 204. panta izpratnē,

| — | persona, kurai ir pārstāvības vai lēmumu pieņemšanas pilnvaras vai kontrole pār citu juridisko personu, kā minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

persona, kurai ir pārstāvības vai lēmumu pieņemšanas pilnvaras vai kontrole pār citu juridisko personu, kā minēts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punkta b) un e) apakšpunktā;

| g) | “profesionālās darbības pārkāpums” ir tiesību normu vai attiecīgās profesijas ētikas standartu pārkāpums, kā arī prettiesiska rīcība, kas ietekmē attiecīgās personas profesionālo uzticamību; |
| --- | --- |

g)

“profesionālās darbības pārkāpums” ir tiesību normu vai attiecīgās profesijas ētikas standartu pārkāpums, kā arī prettiesiska rīcība, kas ietekmē attiecīgās personas profesionālo uzticamību;

| h) | “apakšuzņēmējs” ir ekonomikas dalībnieks, ko atsevišķas līguma daļas izpildei ir ierosinājis kandidāts, pretendents vai līgumslēdzējs (darbuzņēmējs), savukārt līgumslēdzējai iestādei pret to nav tiešu juridisku saistību; |
| --- | --- |

h)

“apakšuzņēmējs” ir ekonomikas dalībnieks, ko atsevišķas līguma daļas izpildei ir ierosinājis kandidāts, pretendents vai līgumslēdzējs (darbuzņēmējs), savukārt līgumslēdzējai iestādei pret to nav tiešu juridisku saistību;

| i) | “būtiska kļūda vai pārkāpums” ir būtiska kļūda vai pārkāpums, kas definēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 166. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

i)

“būtiska kļūda vai pārkāpums” ir būtiska kļūda vai pārkāpums, kas definēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 166. panta 2. punktā;

| j) | “brīdinājuma kontaktpersona” ir persona, kura strādā dienestā, kas ir atbildīgs par pieprasījumu, un kura līdz brīdinājuma izņemšanai ir atbildīga par brīdinājuma lietu. |
| --- | --- |

j)

“brīdinājuma kontaktpersona” ir persona, kura strādā dienestā, kas ir atbildīgs par pieprasījumu, un kura līdz brīdinājuma izņemšanai ir atbildīga par brīdinājuma lietu.

3. pants

ABS darbība

1.   Grāmatvedis nodrošina atbilstošu tehnisko kārtību attiecībā uz ABS iedarbīgu darbību un tās uzraudzību.

Grāmatvedis pēc atbildīgā kredītrīkotāja pieprasījuma ievada, modificē, atjauno vai izņem ABS brīdinājumus.

2.   Grāmatvedis pieņem īstenošanas pasākumus attiecībā uz tehniskiem aspektiem un nosaka ar tiem saistītās procedūras, tostarp drošības jomā.

Grāmatvedis par šiem pasākumiem informē Komisijas dienestus un izpildaģentūras.

4. pants

Brīdinājuma reģistrēšanas, modificēšanas, atjaunošanas un izņemšanas pieprasīšanas pilnvaras un kārtība

1.   Vienīgi atbildīgais kredītrīkotājs var iesniegt pieprasījumu par brīdinājuma reģistrēšanu, modificēšanu, atjaunošanu vai izņemšanu.

2.   Atbildīgais kredītrīkotājs pieprasījumu par brīdinājuma reģistrēšanu vai attiecīgi modificēšanu, atjaunošanu vai izņemšanu adresē grāmatvedim. Atbildīgais kredītrīkotājs izmanto šā lēmuma pielikumā pievienoto veidlapu.

3.   Šā lēmuma 8. pantā minētā brīdinājuma kontaktpersona pirms pieprasījuma nosūtīšanas grāmatvedim veic verifikāciju par to, vai ir izpildītas 11. vai 12. pantā noteiktās prasības.

5. pants

Piekļuve ABS informācijai

Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām ar Komisijas centrālās grāmatvedības sistēmas starpniecību ir tieša piekļuve ABS ietvertajai informācijai.

Komisijas dienesti vai izpildaģentūras, kas ir atbildīgi par vietējo sistēmu, var izmantot šo centrālo grāmatvedības sistēmu, lai piekļūtu ABS vidē uzglabātajai informācijai, ja tiek garantēta atbilstība starp vietējās sistēmas datiem un centrālās grāmatvedības sistēmas datiem.

6. pants

ABS izmantošana

Informāciju, kas glabājas ABS, var izmantot vienīgi budžeta izpildes un citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojuma izpildes nolūkā. Tas neskar informāciju, kas ir ietverta izslēgšanas gadījumu centrālajā datubāzē [centrālajā izslēgšanas datubāzē] (turpmāk “CID”), kas minēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 1302/2008 (10) 1. panta 2. un 3. punktā.

OLAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (turpmāk “OLAF regula”), ABS un CID ietverto informāciju var izmantot savai izmeklēšanai un krāpšanas novēršanas darbībām, tostarp riska analīzei.

7. pants

ABS izmantošanas laiks

Atbildīgais kredītrīkotājs verifikāciju par to, vai ABS ietver brīdinājumu par attiecīgo personu, veic pa šādiem posmiem:

| a) | pirms tiek ievadītas individuālas uzņemtās budžeta saistības; |
| --- | --- |

a)

pirms tiek ievadītas individuālas uzņemtās budžeta saistības;

| b) | pirms tiek ievadītas vispārējas uzņemtās budžeta saistības, ja persona ir zināma jau šajā posmā; |
| --- | --- |

b)

pirms tiek ievadītas vispārējas uzņemtās budžeta saistības, ja persona ir zināma jau šajā posmā;

| c) | provizorisku uzņemto budžeta saistību gadījumā – pirms tādu juridisko saistību uzņemšanās, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, ja vien tās neattiecas uz personāla atalgojumu un ar dalību sanāksmēs un konkursos saistītu ceļojuma izdevumu segšanu; |
| --- | --- |

c)

provizorisku uzņemto budžeta saistību gadījumā – pirms tādu juridisko saistību uzņemšanās, kas rada tiesības uz turpmākiem maksājumiem, ja vien tās neattiecas uz personāla atalgojumu un ar dalību sanāksmēs un konkursos saistītu ceļojuma izdevumu segšanu;

| d) | iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūras, godalgu konkursa vai uzaicinājuma izteikt ieinteresētību gadījumā – vēlākais pirms lēmuma par attiecīgo piešķiršanu; |
| --- | --- |

d)

iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūras, godalgu konkursa vai uzaicinājuma izteikt ieinteresētību gadījumā – vēlākais pirms lēmuma par attiecīgo piešķiršanu;

| e) | iepirkuma gadījumā, ja līgumslēdzēja iestāde ierobežo to kandidātu skaitu, kas uzaicināmi iesniegt piedāvājumu, – pirms kandidātu atlases pabeigšanas; |
| --- | --- |

e)

iepirkuma gadījumā, ja līgumslēdzēja iestāde ierobežo to kandidātu skaitu, kas uzaicināmi iesniegt piedāvājumu, – pirms kandidātu atlases pabeigšanas;

| f) | pirms ikviena maksājuma, ja vien tas neattiecas uz personāla atalgojumu vai ar dalību sanāksmēs un konkursos saistītu ceļojuma izdevumu segšanu. |
| --- | --- |

f)

pirms ikviena maksājuma, ja vien tas neattiecas uz personāla atalgojumu vai ar dalību sanāksmēs un konkursos saistītu ceļojuma izdevumu segšanu.

8. pants

Brīdinājuma kontaktpersona

Brīdinājuma kontaktpersona:

| a) | sagatavo pieprasījumu par brīdinājuma reģistrēšanu; |
| --- | --- |

a)

sagatavo pieprasījumu par brīdinājuma reģistrēšanu;

| b) | pieprasījumu un visu ar brīdinājumu saistīto informāciju nosūta grāmatvedim; |
| --- | --- |

b)

pieprasījumu un visu ar brīdinājumu saistīto informāciju nosūta grāmatvedim;

| c) | sniedz informāciju, kas ļauj citiem atbildīgajiem kredītrīkotājiem veikt verifikāciju vai lemt par 4. iedaļā minētajām sekām. |
| --- | --- |

c)

sniedz informāciju, kas ļauj citiem atbildīgajiem kredītrīkotājiem veikt verifikāciju vai lemt par 4. iedaļā minētajām sekām.

2. IEDAĻA

ABS IEVADĪTĀ INFORMĀCIJA

9. pants

Brīdinājumu kategorijas

1.   ABS brīdinājumus iedala šādās divās kategorijās:

a)   “verifikācijas brīdinājumi”– kad persona tiek turēta aizdomās vai attiecībā uz to ir konstatēta Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 141. pantā minētā krāpšana, korupcija vai jebkāda nelikumīga darbība, kas aizskar Savienības finanšu intereses, vai arī būtiskas kļūda vai pārkāpums, profesionālās darbības pārkāpums vai līgumsaistību smags pārkāpums;

b)   “izslēgšanas brīdinājumi”– kad persona tiek izslēgta ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punktā un 109. panta 1. punktā noteikto izslēgšanas pamatojumu.

2.   Uz personu var attiecināt vairākus atsevišķus brīdinājumus, kas reģistrēti ar dažādu pamatojumu.

10. pants

ABS brīdinājumos ietvertā informācija

ABS brīdinājumi ietver šādu informāciju:

| a) | personas identifikācija; |
| --- | --- |

a)

personas identifikācija;

| b) | brīdinājuma veids; |
| --- | --- |

b)

brīdinājuma veids;

| c) | brīdinājuma ilgums; |
| --- | --- |

c)

brīdinājuma ilgums;

| d) | pamatojums, ar kādu uzskatāms, ka persona apdraud Savienības finanšu intereses un tēlu vai citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu; |
| --- | --- |

d)

pamatojums, ar kādu uzskatāms, ka persona apdraud Savienības finanšu intereses un tēlu vai citu Savienības pārvaldītu naudas līdzekļu izlietojumu;

| e) | informācija, kas saistīta ar abu pušu uzklausīšanas (sacīkstes principa) procedūru; |
| --- | --- |

e)

informācija, kas saistīta ar abu pušu uzklausīšanas (sacīkstes principa) procedūru;

| f) | atbildīgā kredītrīkotāja vārds un uzvārds; |
| --- | --- |

f)

atbildīgā kredītrīkotāja vārds un uzvārds;

| g) | šā lēmuma 8. pantā minētās brīdinājuma kontaktpersonas vārds un uzvārds. |
| --- | --- |

g)

šā lēmuma 8. pantā minētās brīdinājuma kontaktpersonas vārds un uzvārds.

11. pants

Verifikācijas brīdinājumi

1.   Atbildīgais kredītrīkotājs var iesniegt pieprasījumu par verifikācijas brīdinājumu, ja ir izpildīts jebkurš no šādiem nosacījumiem:

| a) | OLAF saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 ir informējis atbildīgo kredītrīkotāju, ja OLAF izmeklēšana liecina, ka varētu būt atbilstoši veikt pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

a)

OLAF saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 ir informējis atbildīgo kredītrīkotāju, ja OLAF izmeklēšana liecina, ka varētu būt atbilstoši veikt pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses;

| b) | Eiropas Revīzijas palāta ir nosūtījusi Komisijai vai Iekšējās revīzijas dienests ir nosūtījis atbildīgajam kredītrīkotājam informāciju, kas liecina par krāpšanu, korupciju vai citādu nelikumīgu darbību, kas aizskar Savienības finanšu intereses, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 141. pantā, vai par būtisku kļūdu vai pārkāpumu, profesionālās darbības pārkāpumu vai līgumsaistību smagu pārkāpumu attiecībā uz kādu personu; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Revīzijas palāta ir nosūtījusi Komisijai vai Iekšējās revīzijas dienests ir nosūtījis atbildīgajam kredītrīkotājam informāciju, kas liecina par krāpšanu, korupciju vai citādu nelikumīgu darbību, kas aizskar Savienības finanšu intereses, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 141. pantā, vai par būtisku kļūdu vai pārkāpumu, profesionālās darbības pārkāpumu vai līgumsaistību smagu pārkāpumu attiecībā uz kādu personu;

| c) | atbildīgais kredītrīkotājs ir veicis pārbaudi, revīziju vai kontroli, kas liecina par krāpšanu, korupciju vai citādu nelikumīgu darbību, kas aizskar Savienības finanšu intereses, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 141. pantā, par būtisku kļūdu vai pārkāpumu, profesionālās darbības pārkāpumu vai līgumsaistību smagu pārkāpumu attiecībā uz kādu personu, vai ir saņēmis informāciju par šādu pārbaudi, revīziju vai kontroli. |
| --- | --- |

c)

atbildīgais kredītrīkotājs ir veicis pārbaudi, revīziju vai kontroli, kas liecina par krāpšanu, korupciju vai citādu nelikumīgu darbību, kas aizskar Savienības finanšu intereses, kā minēts Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 141. pantā, par būtisku kļūdu vai pārkāpumu, profesionālās darbības pārkāpumu vai līgumsaistību smagu pārkāpumu attiecībā uz kādu personu, vai ir saņēmis informāciju par šādu pārbaudi, revīziju vai kontroli.

2.   Verifikācijas brīdinājuma maksimālais ilgums ir viens gads. To izņem, kad ir iesniegts pieprasījums par izslēgšanas brīdinājumu vai ja verifikācija vairs nav nepieciešama.

3.   Šā panta 2. punktā minētā laikposma beigās verifikācijas brīdinājums tiek automātiski izņemts.

4.   Atbildīgais kredītrīkotājs var iesniegt pieprasījumu par verifikācijas brīdinājuma atjaunošanu, ja OLAF viņu informē, ka secinājumi par 1. punktā minēto izmeklēšanu vēl nav sagatavoti, bet ka izmeklēšana ir pietiekams attaisnojums, lai verifikācijas brīdinājums tiktu saglabāts. Atbildīgais kredītrīkotājs var iesniegt pieprasījumu par verifikācijas brīdinājuma atjaunošanu arī tad, ja joprojām ir izpildīti 1. punkta b) un c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.

5.   Atbildīgais kredītrīkotājs norāda iemeslus, kāpēc, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un tēlu, ir nepieciešama atjaunošana.

6.   Atjaunošanu uzskata par jaunu pieprasījumu par verifikācijas brīdinājumu.

12. pants

Izslēgšanas brīdinājumi

1.   Atbildīgais kredītrīkotājs iesniedz pieprasījumu par izslēgšanas brīdinājumu gadījumos, kas minēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punktā un 109. panta 1. punktā.

2.   Izslēgšanas brīdinājumu izņem izslēgšanas posma beigās.

3.   Izslēgšanas brīdinājumu no ABS automātiski ievada CID.

13. pants

OLAF nosūtītā informācija

Ja OLAF nosūta informāciju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 7. panta 6. punktu, lai palīdzētu atbildīgajam kredītrīkotājam pieņemt lēmumu par piesardzības pasākumu veikšanu ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses, vai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 11. pantu, tad šādā informācijā tiek ietverti:

| a) | dati par attiecīgās personas identitāti; |
| --- | --- |

a)

dati par attiecīgās personas identitāti;

| b) | kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un izmeklēšanā apzinātajiem riskiem. Kopsavilkums ir pietiekams, lai dotu personai iespēju faktiski tikt uzklausītai saskaņā ar šā lēmuma 16. pantu; |
| --- | --- |

b)

kopsavilkums par attiecīgajiem faktiem un izmeklēšanā apzinātajiem riskiem. Kopsavilkums ir pietiekams, lai dotu personai iespēju faktiski tikt uzklausītai saskaņā ar šā lēmuma 16. pantu;

| c) | ierosināti speciālie konfidencialitātes pasākumi, it īpaši attiecībā uz gadījumiem, kas ietver tādu izmeklēšanas pasākumu izmantošanu, kuri ietilpst valsts tiesu iestādes kompetencē vai – ārējās izmeklēšanas gadījumā – valsts iestādes kompetencē saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamām valsts tiesību normām. |
| --- | --- |

c)

ierosināti speciālie konfidencialitātes pasākumi, it īpaši attiecībā uz gadījumiem, kas ietver tādu izmeklēšanas pasākumu izmantošanu, kuri ietilpst valsts tiesu iestādes kompetencē vai – ārējās izmeklēšanas gadījumā – valsts iestādes kompetencē saskaņā ar izmeklēšanai piemērojamām valsts tiesību normām.

3. IEDAĻA

BRĪDINĀJUMA REĢISTRĒŠANAS KĀRTĪBA

14. pants

Iepriekšēja apspriešanās ar centrālajiem dienestiem par verifikācijas brīdinājumiem

Pirms lemšanas par pieprasījuma iesniegšanu par verifikācijas brīdinājuma reģistrēšanu, balstoties uz informāciju, ko OLAF nosūta saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 7. panta 6. punktu un 11. pantu, atbildīgais kredītrīkotājs atbilstoši Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 prasībām un ciešā sadarbībā ar OLAF apspriežas ar Budžeta ģenerāldirektorāta Centrālo finanšu dienestu un attiecīgos apstākļos arī ar Juridisko dienestu.

15. pants

Centrālo dienestu veikta izslēgšanas brīdinājumu novērtēšana

Pirms pieprasījuma iesniegšanas par atbildīgā kredītrīkotāja ierosinātu izslēgšanas brīdinājumu attiecībā uz gadījumiem, kas minēti 106. panta 1. punkta b), c) un e) apakšpunktā un 109. panta 1. punktā, un uz atbilstošu ilgumu Budžeta ģenerāldirektorāts un Juridiskais dienests veic centralizētu novērtēšanu. Ja atbildīgā kredītrīkotāja ierosināts izslēgšanas brīdinājums ir balstīts uz OLAF nosūtītu informāciju, šādu novērtēšanu veic ciešā sadarbībā ar OLAF.

16. pants

Tiesības tikt uzklausītam

1.   Brīdinājumu reģistrēšanai piemēro šādus noteikumus:

| a) | ikreiz, kad atbildīgais kredītrīkotājs ir paredzējis iesniegt pieprasījumu par izslēgšanas brīdinājuma reģistrēšanu vai ir paredzējis veikt jebkādu darbību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības, viņam ir pienākums vispirms dot attiecīgajai personai iespēju rakstveidā paust savu viedokli. Atbildīgais kredītrīkotājs šīs personas viedokļa paušanai atvēl vismaz 14 kalendārās dienas. Vienlaikus atbildīgais kredītrīkotājs informē šo personu, ka, ja atbilde no viņas netiks saņemta, brīdinājums tiks reģistrēts.
  Attiecīgos apstākļos atbildīgais kredītrīkotājs šai personai dod iespēju paust savu viedokli, balstoties uz OLAF sniegto informāciju; |
| --- | --- |

a)

ikreiz, kad atbildīgais kredītrīkotājs ir paredzējis iesniegt pieprasījumu par izslēgšanas brīdinājuma reģistrēšanu vai ir paredzējis veikt jebkādu darbību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības, viņam ir pienākums vispirms dot attiecīgajai personai iespēju rakstveidā paust savu viedokli. Atbildīgais kredītrīkotājs šīs personas viedokļa paušanai atvēl vismaz 14 kalendārās dienas. Vienlaikus atbildīgais kredītrīkotājs informē šo personu, ka, ja atbilde no viņas netiks saņemta, brīdinājums tiks reģistrēts.

Attiecīgos apstākļos atbildīgais kredītrīkotājs šai personai dod iespēju paust savu viedokli, balstoties uz OLAF sniegto informāciju;

| b) | ja persona iesniedz komentārus, kas nemaina atbildīgā kredītrīkotāja novērtējumu, tad atbildīgais kredītrīkotājs iesniedz grāmatvedim pieprasījumu par brīdinājuma aktivizēšanu.
  Ja persona iesniedz komentārus, kas atbildīgajam kredītrīkotājam brīdinājumu liek uzskatīt par nesamērīgu vai nevajadzīgu, brīdinājums netiek aktivizēts, un persona tiek attiecīgi informēta.
  Atbilstoši tam grāmatvedis apliecina atbildīgajam kredītrīkotājam, ka brīdinājums ir reģistrēts ABS; |
| --- | --- |

b)

ja persona iesniedz komentārus, kas nemaina atbildīgā kredītrīkotāja novērtējumu, tad atbildīgais kredītrīkotājs iesniedz grāmatvedim pieprasījumu par brīdinājuma aktivizēšanu.

Ja persona iesniedz komentārus, kas atbildīgajam kredītrīkotājam brīdinājumu liek uzskatīt par nesamērīgu vai nevajadzīgu, brīdinājums netiek aktivizēts, un persona tiek attiecīgi informēta.

Atbilstoši tam grāmatvedis apliecina atbildīgajam kredītrīkotājam, ka brīdinājums ir reģistrēts ABS;

| c) | atbildīgais kredītrīkotājs informē attiecīgo personu par brīdinājuma aktivizēšanu un par tā ilgumu. Tomēr šāda informēšana nav nepieciešama, ja persona nav sniegusi atbildi uz uzaicinājumu iesniegt savus rakstveida komentārus. |
| --- | --- |

c)

atbildīgais kredītrīkotājs informē attiecīgo personu par brīdinājuma aktivizēšanu un par tā ilgumu. Tomēr šāda informēšana nav nepieciešama, ja persona nav sniegusi atbildi uz uzaicinājumu iesniegt savus rakstveida komentārus.

2.   Atbildīgais kredītrīkotājs var iesniegt pieprasījumu par izslēgšanas brīdinājuma reģistrēšanu attiecībā uz situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kamēr nav pieņemts lēmums par izslēgšanas ilgumu, vēl pirms tam, kad viņš personai ir devis iespēju paust savu viedokli. Atbildīgais kredītrīkotājs dod personai iespēju paust savu viedokli par izslēgšanas ilgumu.

3.   Atbildīgais kredītrīkotājs var iesniegt pieprasījumu par izslēgšanas brīdinājuma reģistrēšanu attiecībā uz situācijām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vēl pirms tam, kad viņš personai ir devis iespēju paust savu viedokli, ja viņam ir oficiāls dokuments, kas apliecina attiecīgo situāciju. Atbildīgais kredītrīkotājs personu informē par izslēgšanas brīdinājuma reģistrēšanu.

4.   Izņēmuma kārtā atbildīgais kredītrīkotājs var atlikt iespēju rakstveidā paust viedokli, kas personai parasti tiek dota pirms pieprasījuma par izslēgšanas brīdinājuma reģistrēšanu un pirms jebkuras darbības, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības, ja pastāv svarīgs, likumīgi pamatots iemesls ievērot izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitāti; šādā gadījumā brīdinājuma reģistrēšana tiek turpināta.

5.   Ja atbildīgo kredītrīkotāju saskaņā ar 13. pantu informē OLAF, tas norāda, vai ir jāievēro izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitāte un vai ir jāatliek attiecīgajai personai dotā iespēja paust savu viedokli.

6.   Personai tiek dota iespēja paust savu viedokli, tiklīdz vairs nepastāv pamats aizsargāt izmeklēšanas vai valsts tiesvedības konfidencialitāti.

17. pants

Datu aizsardzība un datu subjektu tiesības

1.   Atbildīgais kredītrīkotājs informē datu subjektus par to, ka dati, kas attiecas uz viņiem, var tikt iekļauti ABS, un par to, kam šie dati var tikt izpausti. Šī vispārīgā informācija tiek pausta rakstveidā, citstarp uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumu, sludinājumā par godalgu konkursu un, ja uzaicinājuma nav, pirms līguma slēgšanas tiesību vai attiecīgi dotācijas piešķiršanas.

2.   Atbildīgs ar attiecībām ar personu, kuras dati tiek ievadīti ABS, ir atbildīgais kredītrīkotājs, kas iesniedz pieprasījumu par brīdinājuma reģistrēšanu. Viņš atbild uz attiecīgās personas pieprasījumiem par neprecīzu vai nepilnīgu personas datu labošanu, kā arī jebkuriem citiem šīs personas lūgumiem vai jautājumiem.

3.   Attiecīgā persona var arī rakstveidā lūgt grāmatvedim sniegt informāciju par to, vai viņa ir reģistrēta ABS.

Grāmatvedis sniedz šādu informāciju, ja vien atbildīgais kredītrīkotājs attiecīgos apstākļos pēc saskaņošanas ar OLAF nenolemj, ka ir piemērojami Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 1. punktā minētie ierobežojumi.

4.   Izņemti brīdinājumi ir pieejami vienīgi revīzijas un izmeklēšanas nolūkā, un ABS lietotājiem tie nav redzami.

Tomēr brīdinājumā, kas attiecas uz fizisko personu, iekļautie personas dati šādā nolūkā paliek pieejami tikai piecus gadus pēc brīdinājuma izņemšanas.

18. pants

Brīdinājuma pārskatīšana

Ja persona, par kuru ABS ir reģistrēts brīdinājums, sniedz jaunu informāciju, kas pierāda, ka reģistrācijas pamats vairs nepastāv, atbildīgais kredītrīkotājs iesniedz pieprasījumu par brīdinājuma izņemšanu.

Persona, attiecībā uz kuru ABS ir reģistrēts izslēgšanas brīdinājums, var iesniegt sūdzību ombudam, kā arī lietu pārsūdzēt tiesā.

4. IEDAĻA

BRĪDINĀJUMU SEKAS

19. pants

Vispārīgi noteikumi par sekām

1.   Atbildīgais kredītrīkotājs brīdinājuma kontaktpersonai lūdz jebkādu nozīmīgu informāciju, kas var viņam līdzēt pieņemt lēmumu par šajā iedaļā izklāstītajām sekām.

2.   Ja, balstoties uz OLAF sniegto informāciju, atbildīgais kredītrīkotājs iesniedz pieprasījumu par 11. pantā minētā verifikācijas brīdinājuma reģistrēšanu, atbildīgais kredītrīkotājs rīkojas saskaņā ar kārtību, kas izklāstīta šā lēmuma 14. vai 15. pantā, un atbilstoši Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 prasībām ciešā sadarbībā ar OLAF pieņem lēmumu par sekām.

3.   Pieņemot lēmumu par sekām, atbildīgais kredītrīkotājs attiecībā uz ikvienu brīdinājumu ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | Savienības finanšu interešu un tēla apdraudējuma risks; |
| --- | --- |

a)

Savienības finanšu interešu un tēla apdraudējuma risks;

| b) | uzņemto juridisko saistību apmērs un ilgums; |
| --- | --- |

b)

uzņemto juridisko saistību apmērs un ilgums;

| c) | uzņemto juridisko saistību izpildes steidzamība; |
| --- | --- |

c)

uzņemto juridisko saistību izpildes steidzamība;

| d) | faktisko apstākļu būtība; |
| --- | --- |

d)

faktisko apstākļu būtība;

| e) | faktisko apstākļu smaguma pakāpe un |
| --- | --- |

e)

faktisko apstākļu smaguma pakāpe un

| f) | iespējamā ietekme uz uzņemto juridisko saistību izpildi. |
| --- | --- |

f)

iespējamā ietekme uz uzņemto juridisko saistību izpildi.

Attiecībā uz izslēgšanas brīdinājumiem atbildīgais kredītrīkotājs ņem vērā arī izslēgšanas iemeslu būtību un smagumu un nepieciešamību nodrošināt pakalpojumu nepārtrauktību.

4.   Atbildīgais kredītrīkotājs katrā ziņā rakstveidā pamato savu lēmumu par sekām.

20. pants

Verifikācijas brīdinājumu sekas

1.   Iepirkuma vai dotāciju piešķiršanas procedūras vai godalgu konkursa gadījumā minētā verifikācija var noritēt šādi:

| a) | atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt papildus iesniegt apliecinošus dokumentus, kā noteikts iepirkuma vai attiecīgi dotāciju piešķiršanas vai godalgu konkursa procedūrā; |
| --- | --- |

a)

atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt papildus iesniegt apliecinošus dokumentus, kā noteikts iepirkuma vai attiecīgi dotāciju piešķiršanas vai godalgu konkursa procedūrā;

| b) | attiecībā uz dotāciju piešķiršanas procedūru tiek veikta analīze par risku saistībā ar priekšfinansējumu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz dotāciju piešķiršanas procedūru tiek veikta analīze par risku saistībā ar priekšfinansējumu.

2.   Uzņemto juridisku saistību gadījumā minētā verifikācija var noritēt šādi:

| a) | tiek veikta verifikācija par to, vai darbība atbilst uzņemtajām juridiskajām saistībām, tostarp attiecībā uz termiņiem un nodevumu saturu; |
| --- | --- |

a)

tiek veikta verifikācija par to, vai darbība atbilst uzņemtajām juridiskajām saistībām, tostarp attiecībā uz termiņiem un nodevumu saturu;

| b) | attiecībā uz spēkā esošām dotācijām pirms maksājuma tiek veikta verifikācija par izmaksu attiecināmību vai tiek veikta revīzija vai pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz spēkā esošām dotācijām pirms maksājuma tiek veikta verifikācija par izmaksu attiecināmību vai tiek veikta revīzija vai pārbaudes uz vietas.

21. pants

Tiesības tikt uzklausītam pēc verifikācijas brīdinājuma

Šā lēmuma 15. pantā izklāstītā kārtība un šā lēmuma 16. pantā noteiktās tiesības tikt uzklausītam attiecas arī uz gadījumiem, kad atbildīgais kredītrīkotājs pēc verifikācijas brīdinājuma ir paredzējis veikt jebkādu darbību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas tiesības.

22. pants

Izslēgšanas brīdinājumu sekas attiecībā uz procedūrām un uzņemtām juridiskām saistībām

1.   Iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūras vai godalgu konkursa gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs personu, uz kuru attiecas izslēgšanas brīdinājums, izslēdz no dalības iepirkumā vai dotāciju piešķiršanas procedūrā, ja vien nav izpildīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi, ja persona atrodas monopolstāvoklī.

2.   Ja jau pastāv uzņemtas juridiskās saistības, atbildīgais kredītrīkotājs lemj par sekām, tostarp par:

| a) | līguma izpildes vai dotāciju piešķiršanas turpināšanu un atbilstošas verifikācijas veikšanu; |
| --- | --- |

a)

līguma izpildes vai dotāciju piešķiršanas turpināšanu un atbilstošas verifikācijas veikšanu;

| b) | maksājumu termiņa ritējuma apturēšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 92. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

maksājumu termiņa ritējuma apturēšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 92. panta 2. punktu;

| c) | maksājumu apturēšanu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 208. pantu; |
| --- | --- |

c)

maksājumu apturēšanu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 208. pantu;

| d) | līguma izpildes vai dotāciju piešķiršanas apturēšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 116. pantu un 135. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

d)

līguma izpildes vai dotāciju piešķiršanas apturēšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 116. pantu un 135. panta 5. punktu;

| e) | uzņemto juridisko saistību izbeigšanu, ja šādu izbeigšanu, pamatojoties uz informāciju, attiecībā uz kuru ir reģistrēts brīdinājums, paredz attiecīgais juridisko saistību uzņemšanās regulējums. |
| --- | --- |

e)

uzņemto juridisko saistību izbeigšanu, ja šādu izbeigšanu, pamatojoties uz informāciju, attiecībā uz kuru ir reģistrēts brīdinājums, paredz attiecīgais juridisko saistību uzņemšanās regulējums.

3.   Ja persona ir apakšuzņēmējs, atbildīgais kredītrīkotājs pretendentam, kandidātam vai līgumslēdzējam pieprasa apakšuzņēmēja aizstāšanu.

23. pants

Izslēgšanas brīdinājumu sekas attiecībā uz budžeta darījumiem

1.   Izslēgšanas brīdinājuma gadījumā atbildīgais kredītrīkotājs attiecīgos apstākļos grāmatvedības sistēmā apstiprina, ka maksājums ir jāveic neatkarīgi no tā, ka ir reģistrēts brīdinājums.

2.   Ja ir reģistrēts izslēgšanas brīdinājums, netiek uzņemtas nekādas individuālas budžeta saistības, budžeta kontos netiek iegrāmatotas nekādas individuālas uzņemtās juridiskās saistības (balstoties uz vispārējām uzņemtām saistībām) un netiek uzņemtas nekādas juridiskās saistības (balstoties uz pagaidu saistībām), izņemot gadījumus, kad persona atrodas monopolstāvoklī, un ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 106. panta 2. punktā.

5. IEDAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

24. pants

Atcelšana

Ar šo tiek atcelts Lēmums 2008/969/EK, Euratom par agrās brīdināšanas sistēmu Komisijas kredītrīkotāju un izpildaģentūru vajadzībām.

25. pants

Pārejas noteikumi

1.   Izslēgšanas brīdinājumi, kas reģistrēti saskaņā ar Lēmumu 2008/969/EK, Euratom, saskaņā ar minēto lēmumu paliek aktīvi līdz to ilguma beigu termiņam.

2.   Brīdinājumi W1, W2 un W3b, kas reģistrēti saskaņā ar Lēmumu 2008/969/EK, Euratom, ir uzskatāmi par verifikācijas brīdinājumiem šā lēmuma izpratnē.

3.   Brīdinājumus W3a un W4 turpina reģistrēt līdz 2015. gada 1. jūlijam – ar nosacījumiem, kas izklāstīti Lēmumā 2008/969/EK, Euratom. Lai piemērotu šā lēmuma 4. iedaļu, brīdinājumi W3a un W4 ir uzskatāmi par verifikācijas brīdinājumiem šā lēmuma izpratnē. Lēmumu 2008/969/EK, Euratom brīdinājumiem W5b turpina piemērot līdz 2015. gada 1. jūlijam.

26. pants

Publicēšana

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Kristalina GEORGIEVA

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

3

(4)  Komisijas 2014. gada 30. aprīļa Lēmums C(2014) 2784, kas adresēts Komisijas dienestiem, par iekšējiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta (sadaļa – Eiropas Komisija) izpildi.

4

(5)  OV L 344, 20.12.2008., 12. lpp.

5

(6)  OV L 344, 20.12.2008., 125. lpp.

6

(7)  COM(2014) 358, 18.6.2014.

7

(8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

8

(9)  Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2008. gada 17. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 1302/2008 par izslēgšanas gadījumu centrālo datubāzi (OV L 344, 20.12.2008., 12. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

STANDARTA VEIDLAPA

Grāmatvedim adresēts atbildīgā kredītrīkotāja pieprasījums par datu ievadi agrīnās brīdināšanas sistēmā (ABS) vai centrālajā izslēgšanas datubāzē (CID) vai par to modificēšanu vai izņemšanu

(NB! Par katru brīdinājumu – tikai viens pieprasījums)

Tēma: pieprasījums par brīdinājuma [reģistrēšanu/izņemšanu/modificēšanu] [ABS/CID]

Ierēdņa vārds un uzvārds:

Brīdinājuma kontaktpersonas vārds un uzvārds:

Pieprasījums par:

| ☐ | brīdinājuma reģistrēšanu |
| --- | --- |

☐

brīdinājuma reģistrēšanu

| ☐ | tāda brīdinājuma izņemšanu (1), kura ievadīšana tika pieprasīta ar dokumentu Ares[xx], kas datēts ar [...], |
| --- | --- |

☐

tāda brīdinājuma izņemšanu (1), kura ievadīšana tika pieprasīta ar dokumentu Ares[xx], kas datēts ar [...],

| ☐ | tāda brīdinājuma modificēšanu (2) (tostarp jau esošas reģistrācijas atjaunošanu), kura ievadīšana tika pieprasīta ar dokumentu Ares[xx], kas datēts ar [...], |
| --- | --- |

☐

tāda brīdinājuma modificēšanu (2) (tostarp jau esošas reģistrācijas atjaunošanu), kura ievadīšana tika pieprasīta ar dokumentu Ares[xx], kas datēts ar [...],

attiecībā uz šādu personu:

personas nosaukums (fiziskas personas gadījumā – vārds un uzvārds):

juridiskā forma (juridiskas personas gadījumā):

to personu vārds un uzvārds, kurām ir juridiskās personas pārstāvības tiesības:

adrese (juridiskas personas gadījumā – galvenā biroja adrese): [iela/Nr./pasta indekss/apdzīvotā vieta/valsts]

Informācija attiecībā uz tiesību subjektu reģistru (TSR):

| ☐ | Dati par šo subjektu jau ir iekļauti TSR ar šādām atslēgām: 6 |
| --- | --- |

☐

Dati par šo subjektu jau ir iekļauti TSR ar šādām atslēgām: 6

| ☐ | Pieprasījums par šā subjekta validēšanu TSR jau ir iesniegts. |
| --- | --- |

☐

Pieprasījums par šā subjekta validēšanu TSR jau ir iesniegts.

Pielikumā pievienoju ABAC ekrāna izdruku par iesniegto pieprasījumu, kuram ir šāda atslēga (parasti sākas ar “ABC”): Pieprasījuma validēšanas vajadzībām ir pievienots attiecīgs apliecinošs dokuments.

| ☐ | Pieprasījums attiecas uz subjektu, kura dati nav iekļauti TSR un par kuru informācija tika iegūta no izpildes iestādes vai struktūras saskaņā ar Finanšu regulas 108. panta 2. un 3. punktu (sk. pielikumā). |
| --- | --- |

☐

Pieprasījums attiecas uz subjektu, kura dati nav iekļauti TSR un par kuru informācija tika iegūta no izpildes iestādes vai struktūras saskaņā ar Finanšu regulas 108. panta 2. un 3. punktu (sk. pielikumā).

| 1. | Lūgums ievadīt šādu brīdinājumu:






  ☐ | pārbaudes (verificēšanas) brīdinājumu – šādu iemeslu dēļ:

  Ja nepieciešams, lūgums norādīt atsauci uz konsultēšanos ar BUDG ĢD un attiecīgos apstākļos arī ar Juridisko dienestu: |
| --- | --- | --- |

1.

☐

pārbaudes (verificēšanas) brīdinājumu – šādu iemeslu dēļ:

Ja nepieciešams, lūgums norādīt atsauci uz konsultēšanos ar BUDG ĢD un attiecīgos apstākļos arī ar Juridisko dienestu:

| ☐ | izslēgšanu saskaņā ar Finanšu regulu (FR)







  ☐ | FR 106. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| --- | --- | --- |

☐

izslēgšanu saskaņā ar Finanšu regulu (FR)

☐

FR 106. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| ☐ | FR 106. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| --- | --- |

☐

FR 106. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Lūgums norādīt tās tiesas nosaukumu, kas pieņēma spriedumu ar res judicata spēku:

Lūgums norādīt datumu, kurā tika pieņemts spriedums ar res judicata spēku: DD/MM/GGGG

Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:

Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa:

| ☐ | FR 106. panta 1. punkta c) apakšpunkts

  Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:
  Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa: |
| --- | --- |

☐

FR 106. panta 1. punkta c) apakšpunkts

Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:

Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa:

| ☐ | FR 106. panta 1. punkta d) apakšpunkts

  Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa: |
| --- | --- |

☐

FR 106. panta 1. punkta d) apakšpunkts

Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa:

| ☐ | FR 106. panta 1. punkta e) apakšpunkts

  Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:
  Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa:
  Lūgums norādīt tās tiesas nosaukumu, kas pieņēma spriedumu ar res judicata spēku:
  Lūgums norādīt datumu, kurā tika pieņemts spriedums ar res judicata spēku: DD/MM/GGGG |
| --- | --- |

☐

FR 106. panta 1. punkta e) apakšpunkts

Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:

Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa:

Lūgums norādīt tās tiesas nosaukumu, kas pieņēma spriedumu ar res judicata spēku:

Lūgums norādīt datumu, kurā tika pieņemts spriedums ar res judicata spēku: DD/MM/GGGG

| ☐ | FR 106. panta 1. punkta f) apakšpunkts (sankcijas saskaņā ar FR 109. panta 1. punktu)
  Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:
  Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa un atsauci uz atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un tā datumu: |
| --- | --- |

☐

Lūgums iekļaut atsauci uz Juridiskā dienesta un BUDG ĢD novērtējumu:

Lūgums iekļaut atsauci uz procedūru pēc sacīkstes principa un atsauci uz atbildīgā kredītrīkotāja lēmumu un tā datumu:

| 2. | Pieprasījuma (par brīdinājumu) iesniegšanas iemeslu apraksts
   (3)
  : |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reģistrācijas ilgums
   (4)
  : |
| --- | --- |

3.

Apliecinu, ka sniegtā informācija tika iegūta un nosūtīta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par personas datu aizsardzību.

[Tās personas paraksts, kas ir pilnvarota iesniegt pieprasījumu par brīdinājuma ievadīšanu, izņemšanu vai modificēšanu]

Kopija:

---

(1)  Lūgums neaizpildīt 1.–4. iedaļu.

(2)  Lūgums aizpildīt visas iedaļas, ne tikai to, uz kuru attiecas pieprasījums par modificēšanu.

(3)  Ja, ievērojot konfidencialitātes prasības, aprakstu nav iespējams sniegt, lūgums norādīt: “neizpaužama informācija”.

(4)  Izslēgšanas ilgumu saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 1. punkta b), c), e) un f) apakšpunktu izlemj kredītrīkotājs lēmuma par agrīnās brīdināšanas sistēmu 2. panta izpratnē. Saskaņā ar Finanšu regulas 106. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu izslēgšanu reģistrē uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.

---