# Euroopa Liidu L 153/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 153 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide12. juuni 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 153

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide12. juuni 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008, 30. mai 2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 522/2008, 11. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 523/2008, 11. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII, X ja XI lisa seoses tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretoodete importimisega (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 524/2008, 11. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses pakkumismenetluse käigus uueks tööstuslikuks kasutuseks müüdud veinialkoholi kasutamise tähtajaga | 33 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008, 30. mai 2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (
  1
  )

1

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 522/2008, 11. juuni 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 523/2008, 11. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII, X ja XI lisa seoses tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretoodete importimisega (
  1
  )

1

23

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 524/2008, 11. juuni 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses pakkumismenetluse käigus uueks tööstuslikuks kasutuseks müüdud veinialkoholi kasutamise tähtajaga

33

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/434/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 6. juuni 2008, Regioonide Komitee Itaalia liikme ametisse nimetamise kohta | 34 |
| | | 2008/435/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 6. juuni 2008, Regioonide Komitee kahe Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta | 35 |
| | | 2008/436/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 9. juuni 2008 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta | 36 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/437/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2006/109/EÜ, millega kiidetakse heaks pakutud hinnakohustis, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate valandite importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega | 37 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/434/EÜ

*

Nõukogu otsus, 6. juuni 2008, Regioonide Komitee Itaalia liikme ametisse nimetamise kohta

34

2008/435/EÜ

*

Nõukogu otsus, 6. juuni 2008, Regioonide Komitee kahe Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta

35

2008/436/EÜ

*

Nõukogu otsus, 9. juuni 2008 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

36

Komisjon

2008/437/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. juuni 2008, millega muudetakse otsust 2006/109/EÜ, millega kiidetakse heaks pakutud hinnakohustis, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate valandite importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 521/2008,

30. mai 2008,

millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 171 ja 172,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise.

| (2) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”, (2) rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”, (2) rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu.

| (3) | Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.

| (4) | Euroopa Ülemkogu sedastas 2007. aasta märtsis, et liikmesriigid olid kindlalt otsustanud edendada ökoinnovatsiooni ambitsioonika lähenemisviisi toel, kasutades täielikult ära juhtivaid turge sellistes valdkondades nagu säästvad ja ohutud vähe süsinikdioksiidi eraldavad tehnoloogiad, taastuvad energiaallikad ning energia- ja energiaallikate tõhusus, ning tunnistas energeetikauuringute parandamise vajadust, eelkõige vajadust parandada säästva energia, eriti taastuvenergia ja vähe süsihappegaasi tekitavate tehnoloogiate konkurentsivõimet ja arendada edasi energiatõhususe tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu sedastas 2007. aasta märtsis, et liikmesriigid olid kindlalt otsustanud edendada ökoinnovatsiooni ambitsioonika lähenemisviisi toel, kasutades täielikult ära juhtivaid turge sellistes valdkondades nagu säästvad ja ohutud vähe süsinikdioksiidi eraldavad tehnoloogiad, taastuvad energiaallikad ning energia- ja energiaallikate tõhusus, ning tunnistas energeetikauuringute parandamise vajadust, eelkõige vajadust parandada säästva energia, eriti taastuvenergia ja vähe süsihappegaasi tekitavate tehnoloogiate konkurentsivõimet ja arendada edasi energiatõhususe tehnoloogiaid.

| (5) | Nõukogu rõhutas oma 3. märtsi 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes tegevuskavast, millega nähti ette eraldada teadusuuringutele ja innovatsioonile 3 % SKPst, tulenevate meetmete edasiarendamise tähtsust, mille hulka kuulub ka tööstuse ja avaliku sektori vahelise teadusuuringute rahastamise alase koostöö intensiivistamiseks ette nähtud uute algatuste edendamine, et paranda riikidevahelisi avaliku ja erasektori suhteid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu rõhutas oma 3. märtsi 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes tegevuskavast, millega nähti ette eraldada teadusuuringutele ja innovatsioonile 3 % SKPst, tulenevate meetmete edasiarendamise tähtsust, mille hulka kuulub ka tööstuse ja avaliku sektori vahelise teadusuuringute rahastamise alase koostöö intensiivistamiseks ette nähtud uute algatuste edendamine, et paranda riikidevahelisi avaliku ja erasektori suhteid.

| (6) | Novembris 2003 võttis Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa majanduskasvu algatuse. Selle algatuse kiirkäivitusprogramm sisaldab projektivaldkonda „Vesinikumajandus”, mille kogumaht aastateks 2004–2015 on 2 800 miljonit eurot ning mida võib rahastada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse (edaspidi „TTA”) raamprogrammidest ja struktuurifondidest. |
| --- | --- |

(6)

Novembris 2003 võttis Euroopa Ülemkogu vastu Euroopa majanduskasvu algatuse. Selle algatuse kiirkäivitusprogramm sisaldab projektivaldkonda „Vesinikumajandus”, mille kogumaht aastateks 2004–2015 on 2 800 miljonit eurot ning mida võib rahastada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse (edaspidi „TTA”) raamprogrammidest ja struktuurifondidest.

| (7) | Vesiniku ja kütuseelementide kõrgetasemeline rühm esitas 2003. aasta mais aruande „Vesinikuenergia ja kütuseelemendid – meie tuleviku visioon”, milles ta muu hulgas soovitas luua kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate partnerluse ning oluliselt suurendada TTA eelarvet ning käivitada tutvustamistegevuse katseprogramm, et laiendada tehnoloogia katsetamisega seotud tegevusi turuarenduse valdkonda. |
| --- | --- |

(7)

Vesiniku ja kütuseelementide kõrgetasemeline rühm esitas 2003. aasta mais aruande „Vesinikuenergia ja kütuseelemendid – meie tuleviku visioon”, milles ta muu hulgas soovitas luua kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate partnerluse ning oluliselt suurendada TTA eelarvet ning käivitada tutvustamistegevuse katseprogramm, et laiendada tehnoloogia katsetamisega seotud tegevusi turuarenduse valdkonda.

| (8) | Komisjon toetas 2003. aasta detsembris Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvormi loomist, kaasates kõik huvitatud sidusrühmad ühisesse jõupingutusse, et jõuda kõrgetasemelise rühma visiooni saavutamiseni. Nimetatud tehnoloogiaplatvorm võttis 2005. aasta märtsis vastu strateegilise teadusuuringute kava ja rakendusstrateegia, mille eesmärk on kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja turuletoomist ühenduses. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon toetas 2003. aasta detsembris Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvormi loomist, kaasates kõik huvitatud sidusrühmad ühisesse jõupingutusse, et jõuda kõrgetasemelise rühma visiooni saavutamiseni. Nimetatud tehnoloogiaplatvorm võttis 2005. aasta märtsis vastu strateegilise teadusuuringute kava ja rakendusstrateegia, mille eesmärk on kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja turuletoomist ühenduses.

| (9) | Kütuseelementide ja vesinikuga seotud tehnoloogiline väljakutse on väga keerukas ja ulatuslik ning tehniline pädevus on väga hajutatud. Seepärast tuleks tegevuste, pädevuse ja innovatsioonipotentsiaali kriitilise massi saavutamiseks tegeleda selle küsimusega sihikindlalt ja terviklikult ELi tasandil. Võttes arvesse seda ning ka võimalikku panust ühenduse poliitika, eelkõige energeetika, keskkonna, transpordi, säästva arengu ja majanduskasvu vallas, on antud sektoris vaja ühist tehnoloogiaalgatust. |
| --- | --- |

(9)

Kütuseelementide ja vesinikuga seotud tehnoloogiline väljakutse on väga keerukas ja ulatuslik ning tehniline pädevus on väga hajutatud. Seepärast tuleks tegevuste, pädevuse ja innovatsioonipotentsiaali kriitilise massi saavutamiseks tegeleda selle küsimusega sihikindlalt ja terviklikult ELi tasandil. Võttes arvesse seda ning ka võimalikku panust ühenduse poliitika, eelkõige energeetika, keskkonna, transpordi, säästva arengu ja majanduskasvu vallas, on antud sektoris vaja ühist tehnoloogiaalgatust.

| (10) | Kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on rakendada Euroopas kütuseelementide ja vesiniku alane TTA programm. Meetmete rakendamisel tuleks Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvormile tuginedes teha koostööd ja kaasata tööstuse sidusrühmi, sealhulgas väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE), uurimiskeskusi, ülikoole ja piirkondi. |
| --- | --- |

(10)

Kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk on rakendada Euroopas kütuseelementide ja vesiniku alane TTA programm. Meetmete rakendamisel tuleks Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvormile tuginedes teha koostööd ja kaasata tööstuse sidusrühmi, sealhulgas väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE), uurimiskeskusi, ülikoole ja piirkondi.

| (11) | Kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate tõhusaks kasutuselevõtmiseks on vaja olulisi läbimurdeid mitmes valdkonnas. Asjakohane rõhk tuleks asetada pikaajalistele teadusuuringutele, võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) nõuandeorganite soovitusi. |
| --- | --- |

(11)

Kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate tõhusaks kasutuselevõtmiseks on vaja olulisi läbimurdeid mitmes valdkonnas. Asjakohane rõhk tuleks asetada pikaajalistele teadusuuringutele, võttes arvesse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) nõuandeorganite soovitusi.

| (12) | Võttes arvesse peamisi sidusrühmi hõlmavat avaliku ja erasektori partnerlust ja selle tegevuse pikaajalisust, Euroopa kodanikele toodavat sotsiaal-majanduslikku kasu, rahaliste vahendite ühiskasutust ning komisjoni- ja tööstusepoolset kaasrahastamist kütuseelementide ja vesiniku alase TTA vallas, vajaminevat kõrgetasemelist teaduslikku ja tehnilist oskusteavet ning tööstusomandi õiguste sisendit, on hädavajalik luua asutamislepingu artikli 171 alusel FCH ühisettevõte. See juriidiline isik peaks tagama kütuseelementide ja vesiniku ühisele tehnoloogiaalgatusele eraldatud rahaliste vahendite kooskõlastatud kasutuse ja tõhusa haldamise. Et tagada seitsmenda raamprogrammiga algatatud, kuid lõpule viimata teadusuuringute asjakohane haldamine, tuleks FCH ühisettevõte luua ajavahemikuks, mis kestab 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse peamisi sidusrühmi hõlmavat avaliku ja erasektori partnerlust ja selle tegevuse pikaajalisust, Euroopa kodanikele toodavat sotsiaal-majanduslikku kasu, rahaliste vahendite ühiskasutust ning komisjoni- ja tööstusepoolset kaasrahastamist kütuseelementide ja vesiniku alase TTA vallas, vajaminevat kõrgetasemelist teaduslikku ja tehnilist oskusteavet ning tööstusomandi õiguste sisendit, on hädavajalik luua asutamislepingu artikli 171 alusel FCH ühisettevõte. See juriidiline isik peaks tagama kütuseelementide ja vesiniku ühisele tehnoloogiaalgatusele eraldatud rahaliste vahendite kooskõlastatud kasutuse ja tõhusa haldamise. Et tagada seitsmenda raamprogrammiga algatatud, kuid lõpule viimata teadusuuringute asjakohane haldamine, tuleks FCH ühisettevõte luua ajavahemikuks, mis kestab 31. detsembrini 2017.

| (13) | FCH ühisettevõtte eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori ressursside ühendamise teel, et toetada TTAd, püüdes parandada Euroopa uurimisalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. Selleks peaks FCH ühisettevõte olema suuteline korraldama projektikonkursse TTAprojektidele. Teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid. |
| --- | --- |

(13)

FCH ühisettevõtte eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori ressursside ühendamise teel, et toetada TTAd, püüdes parandada Euroopa uurimisalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. Selleks peaks FCH ühisettevõte olema suuteline korraldama projektikonkursse TTAprojektidele. Teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid.

| (14) | FCH ühisettevõtte asutajaliikmeteks peaksid olema ühendus, keda esindab avaliku sektori esindajana komisjon, ning Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus (edaspidi „tööstusrühmitus”), kes esindab tööstuse huve ning on eraettevõtjatele avatud. FCH ühisettevõtte liikmeks võib saada ka teadusrühmitus. |
| --- | --- |

(14)

FCH ühisettevõtte asutajaliikmeteks peaksid olema ühendus, keda esindab avaliku sektori esindajana komisjon, ning Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus (edaspidi „tööstusrühmitus”), kes esindab tööstuse huve ning on eraettevõtjatele avatud. FCH ühisettevõtte liikmeks võib saada ka teadusrühmitus.

| (15) | FCH ühisettevõtte jooksvad kulud peaksid algusest peale kandma võrdsetes rahalistes osades ühendus ning tööstusrühmitus. Kui luuakse teadusrühmitus, siis peaks ka see osalema jooksvate kulude kandmises. |
| --- | --- |

(15)

FCH ühisettevõtte jooksvad kulud peaksid algusest peale kandma võrdsetes rahalistes osades ühendus ning tööstusrühmitus. Kui luuakse teadusrühmitus, siis peaks ka see osalema jooksvate kulude kandmises.

| (16) | Tegevuskulusid peaksid rahastama ühendus, tööstus ning teised FCH ühisettevõtte tegevuses osalevad avaliku ja erasektori juriidilised isikud. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas rahastamine Euroopa Investeerimispangast, eelkõige vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale Euroopa Investeerimispanga ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu. |
| --- | --- |

(16)

Tegevuskulusid peaksid rahastama ühendus, tööstus ning teised FCH ühisettevõtte tegevuses osalevad avaliku ja erasektori juriidilised isikud. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas rahastamine Euroopa Investeerimispangast, eelkõige vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale Euroopa Investeerimispanga ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu.

| (17) | Vastavalt seitsmendale raamprogrammile ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusele 2006/975/EÜ, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu ellu viidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi, (3) võib Teadusuuringute Ühiskeskus vajaduse korral osaleda ühistes tehnoloogiaalgatustes. Teadusuuringute Ühiskeskusel on eriteadmised kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ning seetõttu on asjakohane selgitada, et keskuse võimalik osalemine ühistes tehnoloogiaalgatustes ei ole mõeldud osana ühenduse toetusest, mis on ette nähtud ühiste tehnoloogiaalgatuste loomist käsitlevates õigusaktides. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt seitsmendale raamprogrammile ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusele 2006/975/EÜ, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu ellu viidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi, (3) võib Teadusuuringute Ühiskeskus vajaduse korral osaleda ühistes tehnoloogiaalgatustes. Teadusuuringute Ühiskeskusel on eriteadmised kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ning seetõttu on asjakohane selgitada, et keskuse võimalik osalemine ühistes tehnoloogiaalgatustes ei ole mõeldud osana ühenduse toetusest, mis on ette nähtud ühiste tehnoloogiaalgatuste loomist käsitlevates õigusaktides.

| (18) | FCH ühisettevõtte peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Tuleks siiski arvesse võtta ühise tehnoloogiaalgatuse eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvele. |
| --- | --- |

(18)

FCH ühisettevõtte peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Tuleks siiski arvesse võtta ühise tehnoloogiaalgatuse eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvele.

| (19) | FCH ühisettevõte peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (4) ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori rahastamine teadusuuringute ning arendus- ja tutvustamistegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks, et tagada FCH ühisettevõtte teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevustes osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad). (5) |
| --- | --- |

(19)

FCH ühisettevõte peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (4) ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori rahastamine teadusuuringute ning arendus- ja tutvustamistegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks, et tagada FCH ühisettevõtte teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevustes osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad). (5)

| (20) | FCH ühisettevõtte töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määruse osana FCH ühisettevõtte põhikirjas. |
| --- | --- |

(20)

FCH ühisettevõtte töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määruse osana FCH ühisettevõtte põhikirjas.

| (21) | FCH ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste põhimõtetega tuleks ette näha kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu loodud tööstusomandi õiguste kuulumine projektides osalejatele ning võimaldada neid nõuetekohaselt ära kasutada. |
| --- | --- |

(21)

FCH ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste põhimõtetega tuleks ette näha kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse kaudu loodud tööstusomandi õiguste kuulumine projektides osalejatele ning võimaldada neid nõuetekohaselt ära kasutada.

| (22) | Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (6) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (8) |
| --- | --- |

(22)

Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (6) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (8)

| (23) | Juriidilise isikuna peaks FCH ühisettevõte vastutama oma toimingute eest. Vajaduse korral peaks Euroopa Ühenduste Kohus olema pädev lahendama FCH ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi. |
| --- | --- |

(23)

Juriidilise isikuna peaks FCH ühisettevõte vastutama oma toimingute eest. Vajaduse korral peaks Euroopa Ühenduste Kohus olema pädev lahendama FCH ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi.

| (24) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt FCH ühisettevõtte asutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning teadusuuringutealase väljakutse riikidevahelise iseloomu ja mahukuse tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühiskasutust, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt FCH ühisettevõtte asutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning teadusuuringutealase väljakutse riikidevahelise iseloomu ja mahukuse tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühiskasutust, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Asutamine

1.   Kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse asutamislepingu artikli 171 tähenduses kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (edaspidi „FCH ühisettevõte”) kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

2.   FCH ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   FCH ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.

2.   Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

| a) | saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides; |
| --- | --- |

a)

saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides;

| b) | toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

c)

toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel;

| d) | julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. |
| --- | --- |

d)

julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides.

Artikkel 3

Õiguslik seisund

FCH ühisettevõte on ühenduse asutus ja tal on juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel on igas Euroopa Ühenduse liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele antakse. Eelkõige võib ta omandada või võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

Artikkel 4

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud FCH ühisettevõtte põhikiri, mis moodustab käesoleva määruse lahutamatu osa.

Artikkel 5

Ühenduse toetus

1.   Ühenduse maksimaalne toetus FCH ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 miljonit eurot. Toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teemadele „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ja „Transport (sealhulgas lennundus)” eraldatud eelarveassigneeringutest kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punkti b sätetega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise rahastamiskokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mille sõlmivad komisjon ühenduse nimel ja FCH ühisettevõte.

3.   Ühenduse poolt FCH ühisettevõttele projektide rahastamiseks antav toetus eraldatakse avatud projektikonkursside ning sõltumatute ekspertide abil tehtud hindamise alusel.

4.   Teadusuuringute Ühiskeskuse mis tahes võimalikku rahalist või mitterahalist toetust FCH ühisettevõttele ei käsitata lõikes 1 nimetatud ühenduse toetuse osana.

Artikkel 6

Finantseeskirjad

1.   FCH ühisettevõte võtab vastu eraldi finantseeskirjad vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikele 1. Need eeskirjad võivad kõrvale kalduda komisjoni 19. november 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (9) eeskirjadest, kui FCH ühisettevõtte tegevusega seotud konkreetsed vajadused seda nõuavad ning kui komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   FCH ühisettevõttel on oma siseauditi üksus.

Artikkel 7

Töötajad

1.   FCH ühisettevõtte töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja põhikirja artikli 6 lõike 3 kohaldamist, kasutab FCH ühisettevõte oma töötajate suhtes volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ning lepingute sõlmimise volitustega asutusele Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

3.   Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustes osutatud vajalikud rakendusmeetmed.

4.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks FCH ühisettevõtte ametikohtade loetelus, mis sätestatakse ühisettevõtte aastaeelarves.

5.   FCH ühisettevõtte personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest, kellega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida võib pikendada ainult ühe korra kindlaksmääratud ajaks. Teenistuses oleku kogukestus ei ületa seitset aastat ja ei ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegutsemise aeg.

6.   Kõik personalikulud kannab FCH ühisettevõte.

Artikkel 8

Privileegid ja immuniteedid

FCH ühisettevõtte ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 9

Vastutus

1.   FCH ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab FCH ühisettevõte kõik oma töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele.

3.   Kõiki FCH ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse FCH ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse FCH ühisettevõtte rahalistest vahenditest.

4.   FCH hisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

Artikkel 10

Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Euroopa Kohtu pädevusse kuulub

| a) | liikmesriikidevaheliste käesoleva määruse sisuga ja artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikidevaheliste käesoleva määruse sisuga ja artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine;

| b) | vaidluste lahendamine FCH ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes või lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel; |
| --- | --- |

b)

vaidluste lahendamine FCH ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes või lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel;

| c) | asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel FCH ühisettevõtte, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel FCH ühisettevõtte, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine;

| d) | FCH ühisettevõtte töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. |
| --- | --- |

d)

FCH ühisettevõtte töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse FCH ühisettevõtte asukohariigi õigust.

Artikkel 11

Aruandlus, hindamine ja eelarve täitmine

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande FCH ühisettevõtte edusammude kohta. Aruanne sisaldab rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja samuti riigipõhiseid statistilisi andmeid.

2.   30. maiks 2011, kuid igal juhul hiljemalt 30. juuniks 2011 ja 31. detsembriks 2013 teeb komisjon sõltumatute ekspertide abiga FCH ühisettevõtte vahehindamise, tuginedes FCH ühisettevõttega peetud konsultatsioonide tulemusel kokku lepitud tingimustele. Need hinnangud hõlmavad FCH ühisettevõtte tegevuse kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide täitmisel saavutatud edusamme. Komisjon edastab hindamistulemused koos omapoolsete märkustega ning vajaduse korral käesoleva määruse muutmisettepanekud, sealhulgas ettepaneku ühisettevõtte tegevuse võimaliku ennetähtaegse lõpetamise kohta, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Hiljemalt kuus kuud pärast ühisettevõtte tegevuse lõpetamist teeb komisjon sõltumatute ekspertide abiga FCH ühisettevõtte lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   FCH ühisettevõtte eelarve täitmise kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse alusel vastavalt FCH ühisettevõtte finantseeskirjades ette nähtud menetlusele.

Artikkel 12

Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed

1.   FCH ühisettevõte tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.

2.   FCH ühisettevõtte või selle töötajate poolse eeskirjade rikkumise korral jääb FCH ühisettevõtte liikmetele õigus sisse nõuda alusetult makstud summad, sealhulgas vähendada või peatada edaspidised FCH ühisettevõttele makstavad toetused.

3.   Pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.

4.   FCH ühisettevõte teeb FCH ühisettevõtte avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid.

5.   Komisjon ja/või kontrollikoda võivad vajaduse korral teha FCH ühisettevõtte rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab FCH ühisettevõte, et toetuslepingutes ja lepingutes oleks ette nähtud komisjoni ja/või kontrollikoja õigus teha FCH ühisettevõtte nimel asjakohaseid kontrolle ning rikkumiste avastamise korral määrata hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

6.   Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (10) asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (edaspidi „OLAF”) on FCH ühisettevõtte ja selle töötajate suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub FCH ühisettevõte 25. mai 1999. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlusi. (11) FCH ühisettevõte võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi tehtavate sisejuurdluste hõlbustamiseks.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, tagab FCH ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada selle liikmete või FCH ühisettevõtte tegevuses osalejate huve.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1.   FCH ühisettevõtte valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (12)

2.   FCH ühisettevõte võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra vastu 15. detsembriks 2008.

3.   FCH ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste peale võib esitada kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Kohtule vastavalt asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele.

Artikkel 15

Intellektuaalomand

FCH ühisettevõte võtab vastu uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad kindlad eeskirjad, mis tuginevad määrusele (EÜ) nr 1906/2006 (edaspidi „seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjad”), nagu on sätestatud põhikirja artiklis 25, millega vajaduse korral tagatakse käesoleva määruse alusel tehtava TTA tulemusel loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine.

Artikkel 16

Ettevalmistavad meetmed

1.   Komisjon vastutab FCH ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon võtab vastavalt ühenduse õigusele ning koostöös ühisettevõtte liikmetega ja pädevaid asutusi kaasates kõik vajalikud meetmed.

2.   Kuni tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast tema ametisse nimetamist juhatuse poolt vastavalt põhikirja artikli 6 lõikele 4, võib komisjon määrata sel eesmärgil ajutiselt ametisse piiratud arvu oma ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid.

3.   Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide FCH ühisettevõtte eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast FCH ühisettevõtte ametikohtade loetelu vastuvõtmist. Komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja võib lubada kõikide FCH ühisettevõtte üldeelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist.

Artikkel 17

Asukohariigi toetus

FCH ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt FCH ühisettevõttele antavat muud toetust.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86, parandatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

2

(3)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 368, parandatud ELT L 54, 22.2.2007, lk 126.

3

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

4

(5)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1233/2007 (ELT L 279, 23.10.2007, lk 10).

6

(7)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

7

(8)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

8

(9)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

11

(12)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

12

---

LISA

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI

Artikkel 1

Põhiülesanded ja põhitegevus

FCH ühisettevõtte põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised:

| a) | tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine; |
| --- | --- |

a)

tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine;

| b) | saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks; |
| --- | --- |

b)

saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks;

| c) | võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

c)

võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil;

| d) | integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad; |
| --- | --- |

d)

integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad;

| e) | ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket; |
| --- | --- |

e)

ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket;

| f) | soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas;

| g) | edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; |
| --- | --- |

g)

edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega;

| h) | edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist; |
| --- | --- |

h)

edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist;

| i) | teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks; |
| --- | --- |

i)

teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks;

| j) | teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni; |
| --- | --- |

j)

teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni;

| k) | korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega; |
| --- | --- |

k)

korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega;

| l) | töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava; |
| --- | --- |

l)

töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava;

| m) | kindlustada ühendusepoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid; |
| --- | --- |

m)

kindlustada ühendusepoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid;

| n) | tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

n)

tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine;

| o) | avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa; |
| --- | --- |

o)

avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa;

| p) | teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust; |
| --- | --- |

p)

teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust;

| q) | tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte; |
| --- | --- |

q)

tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte;

| r) | jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

r)

jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös;

| s) | arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

s)

arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega;

| t) | jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

t)

jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme;

| u) | tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud käesoleva määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

u)

tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud käesoleva määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 2

Liikmed

1.   FCH ühisettevõtte asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on järgmised:

| a) | ühendus, keda esindab komisjon, ja |
| --- | --- |

a)

ühendus, keda esindab komisjon, ja

| b) | pärast FCH ühisettevõtte põhikirja kinnitamist, Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus Aisbl, Belgia õiguse alusel asutatud mittetulundusorganisatsioon (registreerimisnumber 890025478, alaline asukoht Belgias Brüsselies), mille eesmärk on aidata kaasa FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele (edaspidi „tööstusrühmitus”). |
| --- | --- |

b)

pärast FCH ühisettevõtte põhikirja kinnitamist, Euroopa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse tööstusrühmitus Aisbl, Belgia õiguse alusel asutatud mittetulundusorganisatsioon (registreerimisnumber 890025478, alaline asukoht Belgias Brüsselies), mille eesmärk on aidata kaasa FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele (edaspidi „tööstusrühmitus”).

2.   Tööstusrühmitus

| — | tagab, et tema põhikirja artikli 12 kohane panus FCH ühisettevõtte vahenditesse tehakse FCH ühisettevõtte jooksvatest kuludest 50 % katva rahalise ettemaksuna ning kantakse FCH ühisettevõtte eelarvesse enne iga eelarveaasta algust; |
| --- | --- |

—

tagab, et tema põhikirja artikli 12 kohane panus FCH ühisettevõtte vahenditesse tehakse FCH ühisettevõtte jooksvatest kuludest 50 % katva rahalise ettemaksuna ning kantakse FCH ühisettevõtte eelarvesse enne iga eelarveaasta algust;

| — | tagab, et tööstuse panus FCH ühisettevõtte rahastatavasse TTAsse on vähemalt võrdväärne ühenduse toetusega; |
| --- | --- |

—

tagab, et tööstuse panus FCH ühisettevõtte rahastatavasse TTAsse on vähemalt võrdväärne ühenduse toetusega;

| — | on õiglastel tingimustel avatud liikmesuseks kõikidele eraõiguslikele juriidilistele isikutele (sealhulgas VKEd), mis on asutatud mõne liikmesriigi või assotsieerunud riigi õiguse alusel ning mille registrijärgne asukoht, juhtorganite asukoht või peamine tegevuskoht on nimetatud piirkonnas, juhul kui isik tegutseb Euroopas kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ning kohustub toetama FCH ühisettevõtte eesmärke ja panustama vahendeid. |
| --- | --- |

—

on õiglastel tingimustel avatud liikmesuseks kõikidele eraõiguslikele juriidilistele isikutele (sealhulgas VKEd), mis on asutatud mõne liikmesriigi või assotsieerunud riigi õiguse alusel ning mille registrijärgne asukoht, juhtorganite asukoht või peamine tegevuskoht on nimetatud piirkonnas, juhul kui isik tegutseb Euroopas kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas ning kohustub toetama FCH ühisettevõtte eesmärke ja panustama vahendeid.

3.   Pärast FCH ühisettevõtte loomist võib selle liikmeks saada teadusrühmitus, tingimusel et see nõustub järgima käesolevat põhikirja.

Teadusrühmitus

| — | on õiglastel tingimustel avatud liikmesuseks kõikidele teadusorganisatsioonidele, sealhulgas liikmesriikides või assotsieerunud riikides asuvatele ülikoolidele ja teaduskeskustele, välja arvatud tööstuse huve esindavad organisatsioonid või organisatsioonid, mille ettevõtted on loonud üksnes ettevõtte enda tarbeks tehtavate teadusuuringute läbiviimise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

on õiglastel tingimustel avatud liikmesuseks kõikidele teadusorganisatsioonidele, sealhulgas liikmesriikides või assotsieerunud riikides asuvatele ülikoolidele ja teaduskeskustele, välja arvatud tööstuse huve esindavad organisatsioonid või organisatsioonid, mille ettevõtted on loonud üksnes ettevõtte enda tarbeks tehtavate teadusuuringute läbiviimise eesmärgil;

| — | on mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on aidata kaasa FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

—

on mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on aidata kaasa FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele;

| — | on asutatud Belgia õiguse alusel ning tegutseb oma registreeritud põhimääruse alusel, mis on vastu võetud lähtuvalt ühise tehnoloogiaalgatuse nõuetest; |
| --- | --- |

—

on asutatud Belgia õiguse alusel ning tegutseb oma registreeritud põhimääruse alusel, mis on vastu võetud lähtuvalt ühise tehnoloogiaalgatuse nõuetest;

| — | tagab, et tema panus FCH ühisettevõtte vahenditesse tehakse FCH ühisettevõtte jooksvatest kuludest 1/12 katva rahalise ettemaksuna ning kantakse FCH ühisettevõtte eelarvesse enne iga eelarveaasta algust. |
| --- | --- |

—

tagab, et tema panus FCH ühisettevõtte vahenditesse tehakse FCH ühisettevõtte jooksvatest kuludest 1/12 katva rahalise ettemaksuna ning kantakse FCH ühisettevõtte eelarvesse enne iga eelarveaasta algust.

Artikkel 3

Ühinemine ja liikmestaatuse muutmine

1.   Teadusrühmituse võimalik taotlus FCH ühisettevõttega ühinemiseks esitatakse juhatusele heakskiitmiseks.

2.   Teadusrühmituse ühinemist käsitlevate otsuste tegemisel võtab juhatus arvesse teadusrühmituse olulisust ja võimalikku lisaväärtust FCH ühisettevõtte eesmärkide saavutamise suhtes. Komisjon esitab nõukogule aegsasti teavet juhatuse arvamuse ja vajaduse korral juhatuse otsuse kohta.

3.   FCH ühisettevõtte liikmestaatust ei saa anda üle kolmandale isikule ilma juhatuse eelneva nõusolekuta.

4.   Asutajaliige võib oma liikmesuse FCH ühisettevõttes lõpetada. Sellisel juhul lõpetatakse FCH ühisettevõte artiklis 27 sätestatud korras.

5.   Teadusrühmitus võib oma liikmelisuse FCH ühisettevõttes lõpetada. Lõpetamine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest asutajaliikmetele teatamist, misjärel lahkuv liige vabastatakse kõikidest kohustustest peale nende, mille FCH ühisettevõte on heaks kiitnud enne liikmesuse lõpetamist.

6.   Asutajaliikmeid ja liikmeks saanud teadusrühmitust nimetatakse edaspidi „liikmeteks”.

Artikkel 4

Organid

1.   FCH ühisettevõtte organid on järgmised:

| a) | juhatus; |
| --- | --- |

a)

juhatus;

| b) | tegevdirektor; |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor;

| c) | teaduskomitee. |
| --- | --- |

c)

teaduskomitee.

2.   Kui teatav ülesanne ei ole antud konkreetselt ühelegi organile, kuulub see juhatuse pädevusse.

3.   FCH ühisettevõtte välisteks nõuandeorganiteks on FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm ja sidusrühmade üldkogu.

Artikkel 5

Juhatus

1.   Koosseis ja otsustamisprotsess:

| a) | juhatusse kuuluvad kuus tööstusrühmituse esindajat ja kuus komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

a)

juhatusse kuuluvad kuus tööstusrühmituse esindajat ja kuus komisjoni esindajat;

| b) | juhul kui luuakse teadusrühmitus, loovutab komisjon ühe koha selle esindajale; |
| --- | --- |

b)

juhul kui luuakse teadusrühmitus, loovutab komisjon ühe koha selle esindajale;

| c) | igal juhatuse liikmel on üks hääl. Komisjoni hääled on jagamatud. Liikmed püüavad saavutada konsensuse. Konsensuse puudumisel teeb juhatus otsused kolme neljandikulise häälteenamusega; |
| --- | --- |

c)

igal juhatuse liikmel on üks hääl. Komisjoni hääled on jagamatud. Liikmed püüavad saavutada konsensuse. Konsensuse puudumisel teeb juhatus otsused kolme neljandikulise häälteenamusega;

| d) | vähemalt üks tööstusrühmituse määratud esindaja esindab VKEsid; |
| --- | --- |

d)

vähemalt üks tööstusrühmituse määratud esindaja esindab VKEsid;

| e) | juhatus valib omale esimehe. Esimees valitakse kaheks aastaks; |
| --- | --- |

e)

juhatus valib omale esimehe. Esimees valitakse kaheks aastaks;

| f) | esimees kutsub kokku sidusrühmade üldkogu; |
| --- | --- |

f)

esimees kutsub kokku sidusrühmade üldkogu;

| g) | juhatuse sekretär on tegevdirektor. Tegevdirektor võib osaleda aruteludes, kuid tal ei ole hääleõigust; |
| --- | --- |

g)

juhatuse sekretär on tegevdirektor. Tegevdirektor võib osaleda aruteludes, kuid tal ei ole hääleõigust;

| h) | liikmete esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajate pädevuses sooritatud toimingute eest; |
| --- | --- |

h)

liikmete esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajate pädevuses sooritatud toimingute eest;

| i) | juhatus võtab vastu oma töökorra vastavalt lõikele 3. |
| --- | --- |

i)

juhatus võtab vastu oma töökorra vastavalt lõikele 3.

2.   Roll ja ülesanded

Juhatus kannab üldist vastutust FCH ühisettevõtte tegevuse eest ning teeb selle üle järelevalvet.

Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | hinnata taotlusi ja teha otsuseid liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 3; |
| --- | --- |

a)

hinnata taotlusi ja teha otsuseid liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 3;

| b) | otsustada FCH ühisettevõtte liikmesuse lõpetamise üle kõigi oma kohustusi mitte täitvate liikmete puhul; |
| --- | --- |

b)

otsustada FCH ühisettevõtte liikmesuse lõpetamise üle kõigi oma kohustusi mitte täitvate liikmete puhul;

| c) | kinnitada iga-aastased ja mitmeaastased rakenduskavad ning vastavad kuluprognoosid vastavalt tegevdirektori soovitusele ning pärast FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma ja teaduskomiteega konsulteerimist; |
| --- | --- |

c)

kinnitada iga-aastased ja mitmeaastased rakenduskavad ning vastavad kuluprognoosid vastavalt tegevdirektori soovitusele ning pärast FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma ja teaduskomiteega konsulteerimist;

| d) | kinnitada aastaeelarve koos töökohtade loeteluga; |
| --- | --- |

d)

kinnitada aastaeelarve koos töökohtade loeteluga;

| e) | kinnitada aasta tegevusaruanne koos vastavate kulutustega; |
| --- | --- |

e)

kinnitada aasta tegevusaruanne koos vastavate kulutustega;

| f) | kinnitada raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

f)

kinnitada raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| g) | korraldada FCH ühisettevõtte siseauditi üksuste loomine; |
| --- | --- |

g)

korraldada FCH ühisettevõtte siseauditi üksuste loomine;

| h) | võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 vastu FCH ühisettevõtte finantseeskirjad; |
| --- | --- |

h)

võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 vastu FCH ühisettevõtte finantseeskirjad;

| i) | kiita heaks algatused artikli 26 kohaseks põhikirja muutmiseks; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks algatused artikli 26 kohaseks põhikirja muutmiseks;

| j) | nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teha järelevalvet tema töö üle; |
| --- | --- |

j)

nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teha järelevalvet tema töö üle;

| k) | kinnitada tegevdirektori ettepaneku alusel programmiameti organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

k)

kinnitada tegevdirektori ettepaneku alusel programmiameti organisatsiooniline struktuur;

| l) | kinnitada mitterahaliste toetuste hindamise metoodika vastavalt artiklis 12 osutatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

l)

kinnitada mitterahaliste toetuste hindamise metoodika vastavalt artiklis 12 osutatud põhimõtetele;

| m) | kinnitada tegevdirektori esitatud hindamisjuhised ja projektiettepanekute valik; |
| --- | --- |

m)

kinnitada tegevdirektori esitatud hindamisjuhised ja projektiettepanekute valik;

| n) | kinnitada rahastamiseks valitud projektiettepanekute loetelu; |
| --- | --- |

n)

kinnitada rahastamiseks valitud projektiettepanekute loetelu;

| o) | kinnitada toetuslepingu näidis; |
| --- | --- |

o)

kinnitada toetuslepingu näidis;

| p) | kooskõlastada teenus- ja tarnelepingud; |
| --- | --- |

p)

kooskõlastada teenus- ja tarnelepingud;

| q) | kinnitada iga-aastane sõltumatu mitterahaliste toetuste hinnang enne selle esitamist komisjonile; |
| --- | --- |

q)

kinnitada iga-aastane sõltumatu mitterahaliste toetuste hinnang enne selle esitamist komisjonile;

| r) | määrata ülesandeid, mida pole konkreetselt antud ühelegi FSC ühisettevõtte organile; |
| --- | --- |

r)

määrata ülesandeid, mida pole konkreetselt antud ühelegi FSC ühisettevõtte organile;

| s) | kinnitada FCH ühisettevõtte sise-eeskirjad, sealhulgas intellektuaalomandiõiguste-alased tegevuspõhimõtted kooskõlas artikliga 25; |
| --- | --- |

s)

kinnitada FCH ühisettevõtte sise-eeskirjad, sealhulgas intellektuaalomandiõiguste-alased tegevuspõhimõtted kooskõlas artikliga 25;

| t) | võtta vastu praktiline kord määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 14; |
| --- | --- |

t)

võtta vastu praktiline kord määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 14;

| u) | kiita heaks projektikonkursid; |
| --- | --- |

u)

kiita heaks projektikonkursid;

| v) | teha järelevalvet FCH ühisettevõtte kogu tegevuse üle. |
| --- | --- |

v)

teha järelevalvet FCH ühisettevõtte kogu tegevuse üle.

3.   Töökord

| a) | Juhatusel on kaks korralist koosolekut aastas. Juhatus võib komisjoni või tööstusrühmituse esindajate enamuse või esimehe taotlusel pidada erakorralisi koosolekuid. Koosolekud toimuvad üldjuhul FCH ühisettevõtte asukohas. Juhatuse koosolekud kutsub kokku esimees. |
| --- | --- |

a)

Juhatusel on kaks korralist koosolekut aastas. Juhatus võib komisjoni või tööstusrühmituse esindajate enamuse või esimehe taotlusel pidada erakorralisi koosolekuid. Koosolekud toimuvad üldjuhul FCH ühisettevõtte asukohas. Juhatuse koosolekud kutsub kokku esimees.

| b) | FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana. |
| --- | --- |

b)

FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana.

| c) | Juhatus võib konkreetse vajaduse korral kutsuda koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejaid, eelkõige piirkondade ja reguleerivate asutuste esindajaid. |
| --- | --- |

c)

Juhatus võib konkreetse vajaduse korral kutsuda koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejaid, eelkõige piirkondade ja reguleerivate asutuste esindajaid.

Artikkel 6

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor on FCH ühisettevõtte tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele. Sellega seoses teavitab tegevdirektor korrapäraselt juhatust ja teaduskomiteed ning vastab kõigile juhatuse ja teaduskomitee vastavatele päringutele.

2.   Tegevdirektor on FCH ühisettevõtte seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid sõltumatult ja annab aru juhatusele.

3.   Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud volitusi.

4.   Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse kolmeks aastaks pärast konkursiteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes avalikes perioodikaväljaannetes või veebisaitidel. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra pikendada, kuid mitte rohkem kui neljaks aastaks.

5.   Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | esitada juhatusele iga-aastased ja mitmeaastased rakenduskavad ning vastavad kuluprognoosid; |
| --- | --- |

a)

esitada juhatusele iga-aastased ja mitmeaastased rakenduskavad ning vastavad kuluprognoosid;

| b) | esitada juhatusele aasta eelarveettepanek koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

b)

esitada juhatusele aasta eelarveettepanek koos ametikohtade loeteluga;

| c) | esitada juhatusele vastavaid kulutusi sisaldav aasta tegevusaruanne; |
| --- | --- |

c)

esitada juhatusele vastavaid kulutusi sisaldav aasta tegevusaruanne;

| d) | esitada juhatusele raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

d)

esitada juhatusele raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| e) | esitada juhatusele heakskiitmiseks projektiettepanekute hindamise ja väljavalimise kord ja suunised, sealhulgas teadusuuringute tulemuste levitamise kord; |
| --- | --- |

e)

esitada juhatusele heakskiitmiseks projektiettepanekute hindamise ja väljavalimise kord ja suunised, sealhulgas teadusuuringute tulemuste levitamise kord;

| f) | kontrollida projektikonkursside korraldamist; |
| --- | --- |

f)

kontrollida projektikonkursside korraldamist;

| g) | esitada rahastamiseks valitud projektiettepanekute loetelu juhatusele kinnitamiseks; |
| --- | --- |

g)

esitada rahastamiseks valitud projektiettepanekute loetelu juhatusele kinnitamiseks;

| h) | esitada sõlmitavate toetuslepingute loetelu juhatusele kinnitamiseks; |
| --- | --- |

h)

esitada sõlmitavate toetuslepingute loetelu juhatusele kinnitamiseks;

| i) | kinnitada ja allkirjastada toetuslepingu näidise alusel koostatud toetuslepingud. Toetuslepingud, mille sätted ei vasta täielikult toetuslepingu näidise sätetele, tuleb esitada juhatusele kinnitamiseks; |
| --- | --- |

i)

kinnitada ja allkirjastada toetuslepingu näidise alusel koostatud toetuslepingud. Toetuslepingud, mille sätted ei vasta täielikult toetuslepingu näidise sätetele, tuleb esitada juhatusele kinnitamiseks;

| j) | esitada sõlmitavad teenus- ja tarnelepingud juhatusele kinnitamiseks; |
| --- | --- |

j)

esitada sõlmitavad teenus- ja tarnelepingud juhatusele kinnitamiseks;

| k) | esitada juhatusele oma ettepanek(ud) programmiameti organisatsioonilise struktuuri kohta ning korraldada, juhtida ja kontrollida FCH ühisettevõtte töötajate tööd; |
| --- | --- |

k)

esitada juhatusele oma ettepanek(ud) programmiameti organisatsioonilise struktuuri kohta ning korraldada, juhtida ja kontrollida FCH ühisettevõtte töötajate tööd;

| l) | korraldada juhatuse koosolekuid; |
| --- | --- |

l)

korraldada juhatuse koosolekuid;

| m) | tagada sekretariaaditeenused sidusrühmade üldkogule; |
| --- | --- |

m)

tagada sekretariaaditeenused sidusrühmade üldkogule;

| n) | osaleda vajaduse korral vaatlejana teaduskomitee koosolekutel; |
| --- | --- |

n)

osaleda vajaduse korral vaatlejana teaduskomitee koosolekutel;

| o) | vajaduse korral moodustada juhatuse otsuse põhjal ajutisi eksperdirühmi ja koguda ekspertidelt nõuandeid; |
| --- | --- |

o)

vajaduse korral moodustada juhatuse otsuse põhjal ajutisi eksperdirühmi ja koguda ekspertidelt nõuandeid;

| p) | jälgida avaliku ja erasektori poolset rahastamist ning teha vajaduse korral juhatusele ettepanek parandusmeetmeteks, mis on vajalikud nõutava rahastamistasakaalu säilitamiseks; |
| --- | --- |

p)

jälgida avaliku ja erasektori poolset rahastamist ning teha vajaduse korral juhatusele ettepanek parandusmeetmeteks, mis on vajalikud nõutava rahastamistasakaalu säilitamiseks;

| q) | hinnata mitterahalise toetuse väärtust vastavalt artiklis 12 osutatud põhimõtetele (esimest korda FCH ühisettevõtte käivitamisele järgneva teise eelarveaasta lõpul) ning vastutada selle eest, et hindamistulemused kinnitatakse juhatuses ja esitatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu; |
| --- | --- |

q)

hinnata mitterahalise toetuse väärtust vastavalt artiklis 12 osutatud põhimõtetele (esimest korda FCH ühisettevõtte käivitamisele järgneva teise eelarveaasta lõpul) ning vastutada selle eest, et hindamistulemused kinnitatakse juhatuses ja esitatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu;

| r) | anda juhatusele igasugust muud teavet, mida võidakse nõuda; |
| --- | --- |

r)

anda juhatusele igasugust muud teavet, mida võidakse nõuda;

| s) | anda komisjonile vahe- ja lõpphindamiseks vajalikke andmeid ja osutada teenuseid; |
| --- | --- |

s)

anda komisjonile vahe- ja lõpphindamiseks vajalikke andmeid ja osutada teenuseid;

| t) | vastutada riskide hindamise ja riskijuhtimise eest; |
| --- | --- |

t)

vastutada riskide hindamise ja riskijuhtimise eest;

| u) | teha juhatusele ettepanekuid kindlustuse kohta, mida FCH ühisettevõttel võib olla vaja oma kohustuste täitmiseks võtta; |
| --- | --- |

u)

teha juhatusele ettepanekuid kindlustuse kohta, mida FCH ühisettevõttel võib olla vaja oma kohustuste täitmiseks võtta;

| v) | koostada, läbi rääkida ja sõlmida toetuslepinguid TTA-tegevuse läbiviimiseks ning FCH ühisettevõtte tööks vajalikke teenus- ja tarnelepinguid; |
| --- | --- |

v)

koostada, läbi rääkida ja sõlmida toetuslepinguid TTA-tegevuse läbiviimiseks ning FCH ühisettevõtte tööks vajalikke teenus- ja tarnelepinguid;

| w) | vastutada ettevalmistuste eest, mis on vajalikud Euroopa Parlamendilt igal aastal eelarve täitmise kinnituse saamiseks. |
| --- | --- |

w)

vastutada ettevalmistuste eest, mis on vajalikud Euroopa Parlamendilt igal aastal eelarve täitmise kinnituse saamiseks.

Artikkel 7

Programmiamet

1.   Programmiamet täidab tegevdirektori vastutusel kõik FCH ühisettevõtte kohustused.

2.   Programmiametil on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | projektikonkursside algatamise korraldamine vastavalt iga-aastasele rakenduskavale, projektiettepanekute hindamine sõltumatute ekspertide kaasabil ja projektiettepanekute väljavalimine, valitud projektiettepanekute üle läbirääkimiste pidamine ning toetuslepingute järelkontroll ja haldamine, sealhulgas nende kooskõlastamine; |
| --- | --- |

a)

projektikonkursside algatamise korraldamine vastavalt iga-aastasele rakenduskavale, projektiettepanekute hindamine sõltumatute ekspertide kaasabil ja projektiettepanekute väljavalimine, valitud projektiettepanekute üle läbirääkimiste pidamine ning toetuslepingute järelkontroll ja haldamine, sealhulgas nende kooskõlastamine;

| b) | nõuetekohase raamatupidamissüsteemi loomise ja haldamise korraldamine projektide tegelike avalik-õiguslike ja eraõiguslike toetuste arvutamiseks; |
| --- | --- |

b)

nõuetekohase raamatupidamissüsteemi loomise ja haldamise korraldamine projektide tegelike avalik-õiguslike ja eraõiguslike toetuste arvutamiseks;

| c) | juhatusele ja teistele allorganitele asjakohaste dokumentide ja logistilise toetuse andmine; |
| --- | --- |

c)

juhatusele ja teistele allorganitele asjakohaste dokumentide ja logistilise toetuse andmine;

| d) | mitmeaastase rakenduskava ja vastavate kuluprognooside koostamine; |
| --- | --- |

d)

mitmeaastase rakenduskava ja vastavate kuluprognooside koostamine;

| e) | aastaeelarve ettepaneku, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine; |
| --- | --- |

e)

aastaeelarve ettepaneku, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine;

| f) | vastavaid kulutusi sisaldava aasta tegevusaruande koostamine; |
| --- | --- |

f)

vastavaid kulutusi sisaldava aasta tegevusaruande koostamine;

| g) | raamatupidamise aastaaruande ja bilansi koostamine; |
| --- | --- |

g)

raamatupidamise aastaaruande ja bilansi koostamine;

| h) | kõikide vahe- ja lõpphindamiseks vajalike dokumentide koostamine; |
| --- | --- |

h)

kõikide vahe- ja lõpphindamiseks vajalike dokumentide koostamine;

| i) | kauba- ja teenusehangete korraldamine vastavalt FCH ühisettevõtte finantseeskirjadele; |
| --- | --- |

i)

kauba- ja teenusehangete korraldamine vastavalt FCH ühisettevõtte finantseeskirjadele;

| j) | juhatuse määratud või delegeeritud muude ülesannete täitmine. |
| --- | --- |

j)

juhatuse määratud või delegeeritud muude ülesannete täitmine.

Artikkel 8

Teaduskomitee

1.   Teaduskomitee on juhatuse nõuandeorgan. Teaduskomitee tegutseb programmiameti toetusel.

2.   Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest.

3.   Liikmed esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomitee liikmetel on kollektiivselt teaduslik pädevus ja eksperdiarvamus kogu tehnilise valdkonna ulatuses, mis on vajalik FCH ühisettevõttele strateegiliste teaduspõhiste soovituste andmiseks.

4.   Juhatus kehtestab teaduskomitee koosseisu konkreetsed kriteeriumid ja valikumenetluse ning nimetab selle liikmed. Juhatus võtab arvesse FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma esitatud võimalikke kandidaate.

5.   Teaduskomitee liikmete hulgast valitakse konsensuse alusel esimees.

6.   Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

| a) | nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas; |
| --- | --- |

a)

nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas;

| b) | nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas; |
| --- | --- |

b)

nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas;

| c) | nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas. |
| --- | --- |

c)

nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas.

7.   Teaduskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ja selle kutsub kokku eesistuja.

8.   Teaduskomitee võib eesistuja nõusolekul kutsuda oma koosolekutele osalema isikuid, kes ei ole komitee liikmed.

Artikkel 9

FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm

1.   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühmal on FCH ühisettevõtte jaoks nõuandev roll.

2.   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja assotsieerunud riigist. Rühm valib oma liikmete hulgast eesistuja.

3.   Eelkõige vaatab riikide esindajate rühm läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:

| a) | FCH ühisettevõtte programmi elluviimisel tehtud edusammud; |
| --- | --- |

a)

FCH ühisettevõtte programmi elluviimisel tehtud edusammud;

| b) | eesmärkidest kinnipidamine; |
| --- | --- |

b)

eesmärkidest kinnipidamine;

| c) | strateegilise suunitluse ajakohastamine; |
| --- | --- |

c)

strateegilise suunitluse ajakohastamine;

| d) | seosed raamprogrammi teadusuuringute valdkonnas tehtava koostööga; |
| --- | --- |

d)

seosed raamprogrammi teadusuuringute valdkonnas tehtava koostööga;

| e) | projekti- ja hankekonkursside tulemused ja planeerimine; |
| --- | --- |

e)

projekti- ja hankekonkursside tulemused ja planeerimine;

| f) | VKEde kaasamine. |
| --- | --- |

f)

VKEde kaasamine.

4.   Samuti annab riikide esindajate rühm FCH ühisettevõttele järgmist teavet:

| a) | ühisettevõtte tegevuse olukord ja selle seos asjakohaste riiklike teadusprogrammidega ning võimalikud koostöövaldkonnad; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte tegevuse olukord ja selle seos asjakohaste riiklike teadusprogrammidega ning võimalikud koostöövaldkonnad;

| b) | teabeleviürituste osas siseriiklikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

b)

teabeleviürituste osas siseriiklikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuste läbiviimiseks.

5.   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm võib esitada FCH ühisettevõttele omal algatusel soovitusi tehnilistes, juhtimis- ja finantsküsimustes, eelkõige juhul, kui need mõjutavad siseriiklikke huvisid. FCH ühisettevõte teavitab FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma järelmeetmetest, mis ta on võtnud vastuseks rühma soovitustele.

6.   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ning koosoleku kutsub kokku ühisettevõte. FCH ühisettevõtte tegevuse seisukohast eriti oluliste konkreetsete küsimuste käsitlemiseks võib kokku kutsuda erakorralise koosoleku. Need koosolekud kutsub kokku FCH ühisettevõte kas omal algatusel või FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma taotlusel.

7.   Koosolekutel osalevad tegevdirektor, juhatuse esimees ja/või nende esindajad ning komisjoni esindaja.

8.   FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 10

Sidusrühmade üldkogu

1.   Sidusrühmade üldkogul on FCH ühisettevõtte jaoks nõuandev roll. Sidusrühmade üldkogu on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas.

2.   Sidusrühmade üldkogu teavitatakse FCH ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused.

Artikkel 11

Siseauditi ülesanne

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile usaldatud ülesandeid täidetakse juhatuse vastutusel, kes näeb selleks ette asjakohased sätted, võttes arvesse FCH ühisettevõtte suurust ja tegutsemisulatust.

Artikkel 12

Rahastamisallikad

1.   FCH ühisettevõtet rahastatakse ühiselt selle liikmete osamaksetena tasutud rahaliste toetuste ning ühisettevõtte tegevuses osalevate juriidiliste isikute mitterahaliste toetuste kaudu.

Samuti võib FCH ühisettevõte vastu võtta igasuguseid muid toetusi. Toetuste vastuvõtmise ja kasutamise otsustab juhatus.

2.   FCH ühisettevõtte jooksvad kulud kannavad algusest peale võrdsetes rahalistes osades ühendus ja tööstusrühmitus. Niipea kui teadusrühmitus saab FCH ühisettevõtte liikmeks, katab ta 1/12 ühisettevõtte jooksvatest kuludest. Sellisel juhul väheneb selle võrra ühenduse toetus jooksvateks kuludeks.

Ühenduse kogutoetus FCH ühisettevõtte jooksvate kulude katteks ei ületa 20 miljonit eurot. Kui osa ühenduse toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks FCH ühisettevõtte tegevuse jaoks.

3.   FCH ühisettevõtte tegevuskulusid rahastatakse ühenduse rahalise toetuse ning ühisettevõtte tegevuses osalevate juriidiliste isikute mitterahalise toetusega. Tööstuse toetus on vähemalt võrdväärne ühenduse toetusega. Ühisettevõtte tegevuse kaasrahastamise muid toetusi käsitatakse tuluna vastavalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjadele.

4.   Kõiki FCH ühisettevõtte ja tema tegevuseks vajalikke vahendeid kasutatakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

5.   FCH ühisettevõttele makstud toetustelt saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.

6.   FCH ühisettevõtte poolt välja makstud toetuste ettemaksetelt saadud intresse käsitatakse projektikonsortsiumi tuluna.

7.   Mitterahaliste toetuste väärtust hinnatakse üks kord aastas, aasta lõikes arvutatuna. FCH ühisettevõte määrab mitterahaliste toetuste hindamise metoodika kindlaks kooskõlas oma finantseeskirjadega ning lähtuvalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjadest. Esimest hindamist alustatakse teise eelarveaasta lõpus pärast FCH ühisettevõtte käivitamist. Edaspidi teeb sõltumatu audiitor hindamise igal eelarveaastal. Hindamistulemused esitatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast iga eelarveaasta lõppu.

Kui hindamisega tehakse kindlaks, et tööstuse mitterahaline toetus jääb allapoole nõutavat taset, vähendab komisjon järgmisel aastal oma toetust.

Kui selgub, et tööstuse mitterahaline toetus jääb allapoole nõutavat taset kahel järjestikusel aastal, võib komisjon teha nõukogule ettepaneku FCH ühisettevõte lõpetada.

8.   Kõik FCH ühisettevõtte loodud ja talle käesoleva määruse artiklis 2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle kantud varad kuuluvad ühisettevõttele.

Artikkel 13

Ühisettevõtte tegevuses osalemine

1.   Projektid on osalemiseks avatud muudele juriidilistele isikutele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes vastavad miinimumnõuetele.

2.   FCH ühisettevõtte rahastatavate projektide puhul peavad olema täidetud järgmised miinimumnõuded:

| a) | osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, kes kõik peavad asuma liikmesriikides või assotsieerunud riikides, kusjuures igaüks peab asuma eri liikmesriigis või assotsieerunud riigis; |
| --- | --- |

a)

osalema peab vähemalt kolm juriidilist isikut, kes kõik peavad asuma liikmesriikides või assotsieerunud riikides, kusjuures igaüks peab asuma eri liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

| b) | kõik kolm juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artiklile 6; |
| --- | --- |

b)

kõik kolm juriidilist isikut peavad olema üksteisest sõltumatud vastavalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade artiklile 6;

| c) | vähemalt üks juriidiline isik peab olema tööstusrühmituse liige või teadusrühmituse liige. |
| --- | --- |

c)

vähemalt üks juriidiline isik peab olema tööstusrühmituse liige või teadusrühmituse liige.

3.   Projektis osaleda soovivad juriidilised isikud moodustavad konsortsiumi ning määravad enda seast ühe liikme projekti koordinaatoriks.

Koordinaator peaks üldjuhul pärinema tööstusrühmitusest või teadusrühmitusest, kui viimane saab ühisettevõtte liikmeks.

4.   FCH ühisettevõtte rahastatavate teenus- ja tarnelepingute, tugimeetmete, uuringute ja koolituse puhul on miinimumtingimuseks, et neis osaleb üks juriidiline isik.

Artikkel 14

TTA-tegevuse rakendamine

1.   FCH ühisettevõte toetab pärast avatud projektikonkursside korraldamist, sõltumatut hindamist ning toetuslepingute ja konsortsiumilepingute sõlmimist tehtavaid teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust.

2.   Erandjuhtudel võib FCH ühisettevõte avaldada pakkumiskutseid, kui otsustatakse, et see on vajalik teadusuuringute eesmärkide tõhusaks saavutamiseks.

3.   FCH ühisettevõte sätestab toetuslepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli korra ning mehhanismid.

4.   Toetuslepinguga

| — | nähakse ette TTA-tegevuste läbiviimise asjakohane kord; |
| --- | --- |

—

nähakse ette TTA-tegevuste läbiviimise asjakohane kord;

| — | nähakse ette asjakohane finantskord ja intellektuaalomandi õigust käsitlevad eeskirjad, nagu osutatud artiklis 25; |
| --- | --- |

—

nähakse ette asjakohane finantskord ja intellektuaalomandi õigust käsitlevad eeskirjad, nagu osutatud artiklis 25;

| — | reguleeritakse projektikonsortsiumi ja FCH ühisettevõtte vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

—

reguleeritakse projektikonsortsiumi ja FCH ühisettevõtte vahelisi suhteid.

5.   Enne toetuslepingu sõlmimist sõlmivad projektis osalejad konsortsiumilepingu. Konsortsiumilepinguga

| — | nähakse ette toetuslepingu rakendamise asjakohane kord; |
| --- | --- |

—

nähakse ette toetuslepingu rakendamise asjakohane kord;

| — | reguleeritakse projektis osalejate vahelisi suhteid, eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas. |
| --- | --- |

—

reguleeritakse projektis osalejate vahelisi suhteid, eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas.

Artikkel 15

Tegevuse rahastamine

1.   Rahastamiskõlblikud on järgmised isikud:

| a) | liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidilised isikud; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud juriidilised isikud;

| b) | rahvusvahelised organisatsioonid, kes on rahvusvahelise avaliku õiguse kohased juriidilised isikud, ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide asutatud eriasutused; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised organisatsioonid, kes on rahvusvahelise avaliku õiguse kohased juriidilised isikud, ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide asutatud eriasutused;

| c) | kolmandate riikide juriidilised isikud, juhul kui juhatus leiab, et nende osalemine tooks projektile erilist kasu. |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide juriidilised isikud, juhul kui juhatus leiab, et nende osalemine tooks projektile erilist kasu.

2.   Selleks, et vastata ühenduse rahastamise tingimustele, jäetakse käibemaks välja teadus- ja arendustegevuse rakendamisest tulenenud kuludest.

3.   Projektidele antava ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad kehtestatakse vastavalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades kehtestatud ülemmääradele. Kui rahastamise madalama taseme puhul on vaja järgida artikli 12 lõikes 3 osutatud võrdväärsuse põhimõtteid, vähendatakse rahastamist proportsionaalselt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade eespool nimetatud rahastamise ülemmääradega õiglaselt ja tasakaalustatult kõigi osalejakategooriate suhtes igas üksikprojektis.

Artikkel 16

Finantskohustused

FCH ühisettevõtte finantskohustused ei ületa ühisettevõttele tema liikmete poolt kättesaadavaks tehtud või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt eraldatud rahaliste vahendite summat.

Artikkel 17

Tulud

Kuludest üle jäävaid tulusid ei maksta välja FCH ühisettevõtte liikmetele, välja arvatud FCH ühisettevõtte tegevuse lõpetamise korral vastavalt artiklile 27.

Artikkel 18

Eelarveaasta

Eelarveaasta on kalendriaasta.

Artikkel 19

Eelarve täitmine

FCH ühisettevõtte eelarvet täidab tegevdirektor.

Artikkel 20

Finantsaruandlus

1.   Tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab järgmise kahe aasta aastast kuluprognoosi. Selle prognoosi alusel koostatakse kahest nimetatud eelarveaastast esimese kohta tulude ja kulude kalkulatsioon sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahaliste toetustega FCH ühisettevõttele. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.

2.   Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile viivitamata oma märkused esialgse eelarveprojekti, eelkõige järgmise aasta kulude ja tulude kalkulatsiooni kohta.

3.   Võttes arvesse juhatuse liikmetelt saadud märkusi, koostab tegevdirektor järgmise aasta eelarveprojekti ja esitab selle juhatusele heakskiitmiseks.

4.   FCH ühisettevõtte juhatus võtab iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelneva aasta lõpuks.

5.   Tegevdirektor esitab eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi juhatusele heakskiitmiseks kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu. Eelneva aasta raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss esitatakse Euroopa Kontrollikojale ja komisjonile.

Artikkel 21

Planeerimine ja aruandlus

1.   Mitmeaastane rakenduskava kirjeldab FCH ühisettevõtte TTA-tegevuse jooksvaid meetmeid. Iga-aastane rakenduskava sisaldab TTA-tegevuse üksikasjaliku kava ning vastavaid järgmise aasta kuluprognoose. Kui juhatus on need heaks kiitnud, tehakse iga-aastane rakenduskava üldsusele kättesaadavaks.

2.   Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse FCH ühisettevõtte edusamme asjaomasel kalendriaastal, eelkõige seoses kõnealuse aasta rakenduskavaga. Samuti sisaldab see teavet läbiviidud TTA-tegevuse, VKEde osalemise kohta ning muude eelneval aastal sooritatud tegevuste ja vastavate kulutuste kohta. Tegevdirektor esitab iga-aastase tegevusaruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga. Kui juhatus on need heaks kiitnud, avaldatakse iga-aastane tegevusaruanne.

Artikkel 22

Teenus- ja tarnelepingud

FCH ühisettevõte kehtestab vastavalt finantseeskirjade sätetele kõik menetlused ja mehhanismid, mis on vajalikud FCH ühisettevõtte tegevuse läbiviimiseks sõlmitud teenus- ja tarnelepingute rakendamiseks ning järelevalve ning kontrolli tegemiseks.

Artikkel 23

Liikmete vastutus ja kindlustus

1.   Liikmete rahaline vastutus FCH ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende poolt jooksvate kulude katmiseks juba tehtud toetusega.

2.   FCH ühisettevõte sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda.

Artikkel 24

Huvide konflikt

1.   FCH ühisettevõte ja selle organid väldivad oma tegevuses mis tahes huvide konflikte.

2.   Erilist tähelepanu tuleb pöörata juhtudele, kus huvide konflikt võib tekkida juhatusse kuuluvatel esindajatel.

Artikkel 25

Intellektuaalomandi õigustega seotud tegevuspõhimõtted

1.   FCH ühisettevõte võtab vastavalt käesoleva määruse artiklile 15 vastu FCH ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste alaseid tegevuspõhimõtteid käsitlevad üldeeskirjad, mis lisatakse toetuslepingutesse ja konsortsiumilepingutesse.

2.   FCH ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste alaste tegevuspõhimõtete eesmärk on luua uusi teadmisi ja edendada nende kasutamist ja levitamist kiirete ärialaste tulemuste saavutamise eesmärgil, saavutada õiguste aus jaotamine, tunnustada innovaatilisust ning saavutada era- ja avalik-õiguslike üksuste laialdane osalemine projektides.

3.   Intellektuaalomandi õiguste alased tegevuspõhimõtted on järgmised:

| — | iga projektis osaleja jääb selle taustteabe omanikuks, mille ta projekti kaasa toob, ning selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta loob projekti raames, kui projektis osalejad ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti. Taustteabe ja uute teadmiste kasutusõiguste ja litsentside tingimused sätestatakse asjaomase projekti toetuslepingus ja konsortsiumilepingus; |
| --- | --- |

—

iga projektis osaleja jääb selle taustteabe omanikuks, mille ta projekti kaasa toob, ning selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta loob projekti raames, kui projektis osalejad ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti. Taustteabe ja uute teadmiste kasutusõiguste ja litsentside tingimused sätestatakse asjaomase projekti toetuslepingus ja konsortsiumilepingus;

| — | projektis osalejad kohustuvad asjaomase projekti raames loodud uusi teadmisi levitama ja võimaldama nende kasutamist vastavalt toetuslepingus ja konsortsiumilepingus sätestatud tingimustele, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitset, konfidentsiaalsuskohustusi ning eelkõige FCH ühisettevõtte iseärasusi, mis tulenevad avaliku ja erasektori partnerlusest. |
| --- | --- |

—

projektis osalejad kohustuvad asjaomase projekti raames loodud uusi teadmisi levitama ja võimaldama nende kasutamist vastavalt toetuslepingus ja konsortsiumilepingus sätestatud tingimustele, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitset, konfidentsiaalsuskohustusi ning eelkõige FCH ühisettevõtte iseärasusi, mis tulenevad avaliku ja erasektori partnerlusest.

Artikkel 26

Põhikirja muutmine

1.   FCH ühisettevõtte iga liige võib esitada juhatusele algatuse käesoleva põhikirja muutmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud algatused, mille juhatus on heaks kiitnud, esitatakse muudatusettepaneku eelnõuna komisjonile, kes võtab muudatused vajaduse korral vastu.

3.   Kõik muudatused, mis mõjutavad käesoleva põhikirja olulisi elemente, eelkõige artiklite 2, 3, 5, 6, 12, 13, 14, 15, 23, 26 ja 27 muudatused, võetakse siiski vastu vastavalt asutamislepingu artiklile 172.

Artikkel 27

Tegevuse lõpetamine

1.   FCH ühisettevõtte tegevus lõpetatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud perioodi lõppedes või pärast käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 kohast määruse muutmist.

2.   Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui üks asutajaliikmetest lõpetab oma liikmestaatuse FCH ühisettevõttes, välja arvatud juhul, kui lõpetamisavaldusele on lisatud ettepanek anda liikmesus üle teisele asutajaliikmele vastuvõetavale juriidilisele isikule.

3.   FCH ühisettevõtte lõpetamismenetluse läbiviimiseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid.

4.   Kui FCH ühisettevõtte tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile kogu materiaalse toetuse, mille asukohariik on talle asukohalepingu kohaselt andnud.

5.   Kui materiaalse toetuse küsimus on vastavalt lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid FCH ühisettevõtte kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt FCH ühisettevõttele antud tegeliku toetuse osatähtsust. Mis tahes ühendusele jagatud ülejääk kantakse komisjoni eelarvesse.

6.   Ülejäänud varad jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt FCH ühisettevõttele antud tegeliku toetuse osatähtsust.

7.   Kui mõne FCH ühisettevõtte poolt sõlmitud toetuslepingu või teenus- ja tarnelepingu kestus on pikem FCH ühisettevõtte tegutsemisajast, kehtestatakse selliste lepingute asjakohase haldamise tagamiseks ajutine menetlus.

---

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 522/2008,

11. juuni 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. juunil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuni 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 11. juuni 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 107,1 |
| MK | 36,7 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 70,4 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| MK | 23,0 |
| TR | 144,2 |
| ZZ | 109,9 |
| 0709 90 70 | TR | 99,0 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 50 10 | AR | 115,1 |
| EG | 150,8 |
| TR | 129,5 |
| US | 132,0 |
| ZA | 119,2 |
| ZZ | 129,3 |
| 0808 10 80 | AR | 106,3 |
| BR | 82,5 |
| CL | 96,8 |
| CN | 83,9 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 106,4 |
| US | 116,3 |
| UY | 85,6 |
| ZA | 81,3 |
| ZZ | 91,3 |
| 0809 10 00 | TR | 268,6 |
| US | 317,3 |
| ZZ | 293,0 |
| 0809 20 95 | TR | 488,1 |
| US | 380,0 |
| ZZ | 434,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 195,5 |
| US | 200,1 |
| ZZ | 197,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

107,1

MK

36,7

TR

67,5

ZZ

70,4

0707 00 05

JO

162,5

MK

23,0

TR

144,2

ZZ

109,9

0709 90 70

TR

99,0

ZZ

99,0

0805 50 10

AR

115,1

EG

150,8

TR

129,5

US

132,0

ZA

119,2

ZZ

129,3

0808 10 80

AR

106,3

BR

82,5

CL

96,8

CN

83,9

MK

63,0

NZ

106,4

US

116,3

UY

85,6

ZA

81,3

ZZ

91,3

0809 10 00

TR

268,6

US

317,3

ZZ

293,0

0809 20 95

TR

488,1

US

380,0

ZZ

434,1

0809 30 10, 0809 30 90

EG

195,5

US

200,1

ZZ

197,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 523/2008,

11. juuni 2008,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII, X ja XI lisa seoses tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretoodete importimisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 28 teist lõiku, artikli 29 lõike 3 esimest lõiku ja artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud loomatervishoiu- ja tervishoiunõuded tehnilisel otstarbel kasutamiseks ettenähtud veretoodete importimiseks ühendusse ja transiitveoks läbi ühenduse ning lisatud on terviseohutuse näidissertifikaadid importimiseks ja loetelu riikidest, kust on lubatud importida. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud loomatervishoiu- ja tervishoiunõuded tehnilisel otstarbel kasutamiseks ettenähtud veretoodete importimiseks ühendusse ja transiitveoks läbi ühenduse ning lisatud on terviseohutuse näidissertifikaadid importimiseks ja loetelu riikidest, kust on lubatud importida.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et loomseid kõrvalsaadusi, mis on saadud loomadelt, kellele on antud teatavaid aineid, mis on nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/22/EÜ (mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ) (2) kohaselt keelatud, võib ühendusse importida üksnes kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 või kehtestatavate erieeskirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et loomseid kõrvalsaadusi, mis on saadud loomadelt, kellele on antud teatavaid aineid, mis on nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/22/EÜ (mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ) (2) kohaselt keelatud, võib ühendusse importida üksnes kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 või kehtestatavate erieeskirjadega.

| (3) | Selliste veretoodete importimise võimalus on väga oluline biotehnoloogiatööstuse jaoks, et valmistada mitmesuguseid tehnilisi tooteid, mida kasutatakse peamiselt farmaatsiatoodete ja teadusuuringute valdkonnas. Kõnealused tooted ei ole ette nähtud ei inim- ega loomatoiduks ning töötlemise ja tehnilise kasutamise ajal ei kujuta need loomade ega inimeste tervisele ohtu, mis oleks tingitud asjaolust, et need pärinevad loomadelt, kellele on antud teatavaid aineid, mis vastavalt direktiivile 96/22/EÜ on keelatud. Seepärast on asjakohane lubada selliseid veretooteid ühendusse importida. |
| --- | --- |

(3)

Selliste veretoodete importimise võimalus on väga oluline biotehnoloogiatööstuse jaoks, et valmistada mitmesuguseid tehnilisi tooteid, mida kasutatakse peamiselt farmaatsiatoodete ja teadusuuringute valdkonnas. Kõnealused tooted ei ole ette nähtud ei inim- ega loomatoiduks ning töötlemise ja tehnilise kasutamise ajal ei kujuta need loomade ega inimeste tervisele ohtu, mis oleks tingitud asjaolust, et need pärinevad loomadelt, kellele on antud teatavaid aineid, mis vastavalt direktiivile 96/22/EÜ on keelatud. Seepärast on asjakohane lubada selliseid veretooteid ühendusse importida.

| (4) | Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et tehniliste toodete valmistamiseks kasutatavaid veretooteid tuleb eriotstarbeliselt töödelda või et toodete päritoluriigid või -piirkonnad peavad olema ilma loomi vaktsineerimata vabad teatavatest haigustest. Teatavatest riikidest ja piirkondadest, kus tänu vaktsineerimisele ei esine suu- ja sõrataudi, võib mäletsejaliste värsket liha ühendusse siiski tuua, tingimusel et võimalikku viiruse leviku ohtu on vähendatud. Samuti on asjakohane lubada sellistest riikidest ja piirkondadest mäletsejaliste töötlemata veretooteid importida, tingimusel et sellised tooted toimetatakse edasiseks töötlemiseks sihtkohta ohututes tingimustes. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on sätestatud, et tehniliste toodete valmistamiseks kasutatavaid veretooteid tuleb eriotstarbeliselt töödelda või et toodete päritoluriigid või -piirkonnad peavad olema ilma loomi vaktsineerimata vabad teatavatest haigustest. Teatavatest riikidest ja piirkondadest, kus tänu vaktsineerimisele ei esine suu- ja sõrataudi, võib mäletsejaliste värsket liha ühendusse siiski tuua, tingimusel et võimalikku viiruse leviku ohtu on vähendatud. Samuti on asjakohane lubada sellistest riikidest ja piirkondadest mäletsejaliste töötlemata veretooteid importida, tingimusel et sellised tooted toimetatakse edasiseks töötlemiseks sihtkohta ohututes tingimustes.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on samuti sätestatud, et mäletsejalistest pärit veretoodete puhul peab päritolupiirkonnast olema lubatud ühendusse importida sama liiki elusloomi. Rahvusvaheliste standardite kohaselt on veretoodete puhul haiguste edasikandumise võimalus väiksem kui elusloomade puhul. Seetõttu on asjakohane nimetatud tingimus vastavate nõuete hulgast välja jätta. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 1774/2002 on samuti sätestatud, et mäletsejalistest pärit veretoodete puhul peab päritolupiirkonnast olema lubatud ühendusse importida sama liiki elusloomi. Rahvusvaheliste standardite kohaselt on veretoodete puhul haiguste edasikandumise võimalus väiksem kui elusloomade puhul. Seetõttu on asjakohane nimetatud tingimus vastavate nõuete hulgast välja jätta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 XI lisa VI osa punktis A on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida veretooteid tehniliseks kasutuseks. Loetelu on praegu piiratud riikidega, millest on lubatud inimtoiduks kasutamiseks importida vastavate liikide kõikide kategooriate värsket liha. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 XI lisa VI osa punktis A on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida veretooteid tehniliseks kasutuseks. Loetelu on praegu piiratud riikidega, millest on lubatud inimtoiduks kasutamiseks importida vastavate liikide kõikide kategooriate värsket liha.

| (7) | Kuna kohaldatavate nõuetega lubatakse veretoodete töötlemist, tuleks kõnealust loetelu laiendada ka riikidele, kellel ei ole lubatud eksportida ühendusse vastavate liikide värsket liha, kuid kes vastavad töötlemiseks ettenähtud nõuetele. Selguse huvides tuleks töödeldud ja töötlemata veretoodete jaoks siiski kehtestada eraldi terviseohutuse sertifikaadid. |
| --- | --- |

(7)

Kuna kohaldatavate nõuetega lubatakse veretoodete töötlemist, tuleks kõnealust loetelu laiendada ka riikidele, kellel ei ole lubatud eksportida ühendusse vastavate liikide värsket liha, kuid kes vastavad töötlemiseks ettenähtud nõuetele. Selguse huvides tuleks töödeldud ja töötlemata veretoodete jaoks siiski kehtestada eraldi terviseohutuse sertifikaadid.

| (8) | On vaja ajakohastada nõudeid seoses kodulindudelt ja muudelt linnuliikidelt pärit veretoodete impordiga, osutades Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni maismaaloomade tervishoiu eeskirjas sätestatud rahvusvahelistele standarditele. |
| --- | --- |

(8)

On vaja ajakohastada nõudeid seoses kodulindudelt ja muudelt linnuliikidelt pärit veretoodete impordiga, osutades Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni maismaaloomade tervishoiu eeskirjas sätestatud rahvusvahelistele standarditele.

| (9) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII, X ja XI lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII, X ja XI lisa vastavalt muuta.

| (10) | Pärast käesoleva määruse jõustumist tuleks kehtestada üleminekuperiood, et anda sidusrühmadele uute eeskirjade järgimiseks vajalik aeg ning lubada jätkuvalt importida ühendusse veretooteid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002. |
| --- | --- |

(10)

Pärast käesoleva määruse jõustumist tuleks kehtestada üleminekuperiood, et anda sidusrühmadele uute eeskirjade järgimiseks vajalik aeg ning lubada jätkuvalt importida ühendusse veretooteid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VIII, X ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Veretoodete saadetisi, millega on kaasas terviseohutuse sertifikaadid, mis on täidetud ja allkirjastatud vastavalt enne käesoleva määruse jõustumist kohaldatavale määrusele (EÜ) nr 1774/2002, lubatakse importida ühendusse hiljemalt kuni 12. detsembrini 2008.

Selliseid saadetisi lubatakse importida hiljemalt kuni 12. veebruarini 2009, kui kaasasolev terviseohutuse sertifikaat on täidetud ja allkirjastatud hiljemalt 12. detsembril 2008.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub ja seda hakatakse kohaldama kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 437/2008 (ELT L 132, 22.5.2008, lk 7).

1

(2)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/74/EÜ (ELT L 262, 14.10.2003, lk 17).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 lisasid muudetakse järgmiselt:

| (1) | VIII lisas asendatakse IV peatükk järgmisega:
  „IV   PEATÜKK
  Nõuded verele ja veretoodetele (v.a hobuslaste veri ja veretooted), mida kasutatakse tehniliste toodete valmistamiseks
  A.   Import






  1. | Veretoodete impordi suhtes rakendatakse XI peatükis sätestatud nõudeid. |
| --- | --- | --- |

(1)

VIII lisas asendatakse IV peatükk järgmisega:

„IV   PEATÜKK

Nõuded verele ja veretoodetele (v.a hobuslaste veri ja veretooted), mida kasutatakse tehniliste toodete valmistamiseks

A.   Import

1.

Veretoodete impordi suhtes rakendatakse XI peatükis sätestatud nõudeid.

| 2. | Liikmesriigid peavad lubama importida tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretooteid, sealhulgas sellistelt loomadelt pärinevat materjali, kellele on antud aineid, mis on vastavalt direktiivile 96/22/EÜ keelatud, juhul kui:






  a) | need on pärit kolmandatest riikidest, mis kuuluvad XI lisa VI osa punktis A olevasse loetellu; |
| --- | --- | --- |

2.

Liikmesriigid peavad lubama importida tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretooteid, sealhulgas sellistelt loomadelt pärinevat materjali, kellele on antud aineid, mis on vastavalt direktiivile 96/22/EÜ keelatud, juhul kui:

a)

need on pärit kolmandatest riikidest, mis kuuluvad XI lisa VI osa punktis A olevasse loetellu;

| b) | need on pärit tehnilisest ettevõttest, mis vastab käesolevas määruses sätestatud eritingimustele, või kogumisettevõttest; |
| --- | --- |

b)

need on pärit tehnilisest ettevõttest, mis vastab käesolevas määruses sätestatud eritingimustele, või kogumisettevõttest;

| c) | kui nendega on kaasas terviseohutuse sertifikaat, mis vastab X lisa 4. peatüki C osas ja 4. peatüki D osas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

c)

kui nendega on kaasas terviseohutuse sertifikaat, mis vastab X lisa 4. peatüki C osas ja 4. peatüki D osas esitatud näidisele.

| 3. | Veri, millest tehakse tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretooteid, peab olema kogutud:






  a) | vastavalt ühenduse õigusaktidele heakskiidetud tapamajadest; |
| --- | --- | --- |

3.

Veri, millest tehakse tehniliste toodete valmistamiseks ettenähtud veretooteid, peab olema kogutud:

a)

vastavalt ühenduse õigusaktidele heakskiidetud tapamajadest;

| b) | kolmanda riigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitud tapamajadest või |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitud tapamajadest või

| c) | kolmanda riigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitud rajatistes olevatelt elusloomadelt. |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitud rajatistes olevatelt elusloomadelt.

| 4. | Artiodactyla, Perissodactyla ja Proboscidea taksonitesse kuuluvatelt loomadelt, sealhulgas nende ristanditelt pärit veretooted, mis on ette nähtud tehniliste toodete valmistamiseks, peavad vastama kas punktis a või b sätestatud tingimustele:






  a) | veretooted on läbinud ühe järgmistest töötlemisviisidest, mis tagab punktis b osutatud haiguste tekitajate puudumise:






  i) | kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolme tunni jooksul, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artiodactyla, Perissodactyla ja Proboscidea taksonitesse kuuluvatelt loomadelt, sealhulgas nende ristanditelt pärit veretooted, mis on ette nähtud tehniliste toodete valmistamiseks, peavad vastama kas punktis a või b sätestatud tingimustele:

a)

veretooted on läbinud ühe järgmistest töötlemisviisidest, mis tagab punktis b osutatud haiguste tekitajate puudumise:

i)

kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolme tunni jooksul, millele järgneb tõhususe kontroll;

| ii) | kiiritamine 25 kGy gammakiirtega, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- |

ii)

kiiritamine 25 kGy gammakiirtega, millele järgneb tõhususe kontroll;

| iii) | kuumtöötlus, kuumutades veretooted läbi vähemalt 80 °C-ni, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- |

iii)

kuumtöötlus, kuumutades veretooted läbi vähemalt 80 °C-ni, millele järgneb tõhususe kontroll;

| iv) | loomade puhul, v.a üksnes Suidae ja Tayassuidae: pH muutmine kuni pH-astmeni 5 kahe tunni jooksul, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- |

iv)

loomade puhul, v.a üksnes Suidae ja Tayassuidae: pH muutmine kuni pH-astmeni 5 kahe tunni jooksul, millele järgneb tõhususe kontroll;

| b) | veretoodete puhul, mida ei ole töödeldud vastavalt punktile a, pärinevad tooted riigist või piirkonnast:






  i) | kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud veiste katku, väikemäletsejaliste katku ja Rifti oru palaviku juhtumeid ning kus ei ole vähemalt 12 kuu jooksul loomi nende haiguste vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- | --- |

b)

veretoodete puhul, mida ei ole töödeldud vastavalt punktile a, pärinevad tooted riigist või piirkonnast:

i)

kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud veiste katku, väikemäletsejaliste katku ja Rifti oru palaviku juhtumeid ning kus ei ole vähemalt 12 kuu jooksul loomi nende haiguste vastu vaktsineeritud;

| ii) | kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud suu- ja sõrataudi juhtumeid ning kus ei ole vähemalt 12 kuu jooksul loomi selle haiguse vastu vaktsineeritud
  või
  kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud suu- ja sõrataudi juhtumeid ning kus viiakse ametliku kontrolli all vähemalt iga 12 kuu tagant läbi mäletsejalistest koduloomade suu- ja sõrataudi vastaseid vaktsineerimisprogramme; sellisel juhul tuleb pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud piirikontrolli ning kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega transportida tooted otse kõnealusesse tehnilisse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste levimise ohtu loomadele või inimestele. |
| --- | --- |

ii)

kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud suu- ja sõrataudi juhtumeid ning kus ei ole vähemalt 12 kuu jooksul loomi selle haiguse vastu vaktsineeritud

või

kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud suu- ja sõrataudi juhtumeid ning kus viiakse ametliku kontrolli all vähemalt iga 12 kuu tagant läbi mäletsejalistest koduloomade suu- ja sõrataudi vastaseid vaktsineerimisprogramme; sellisel juhul tuleb pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud piirikontrolli ning kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega transportida tooted otse kõnealusesse tehnilisse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste levimise ohtu loomadele või inimestele.

Lisaks punktidele i ja ii peab loomade puhul, v.a Suidae ja Tayassuidae, olema täidetud üks järgmistest tingimustest:

| — | tooted on pärit riigist või piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud vesikulaarse stomatiidi ja lammaste katarraalse palaviku juhtumeid (sealhulgas seropositiivsete loomade esinemine) ning kus vastuvõtlikke liike ei ole vähemalt 12 kuu jooksul nende haiguste vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

—

tooted on pärit riigist või piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud vesikulaarse stomatiidi ja lammaste katarraalse palaviku juhtumeid (sealhulgas seropositiivsete loomade esinemine) ning kus vastuvõtlikke liike ei ole vähemalt 12 kuu jooksul nende haiguste vastu vaktsineeritud;

| — | pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud piirikontrolli ning kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega tuleb tooted transportida otse kõnealusesse tehnilisse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste levimise ohtu loomadele või inimestele. |
| --- | --- |

—

pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud piirikontrolli ning kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega tuleb tooted transportida otse kõnealusesse tehnilisse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste levimise ohtu loomadele või inimestele.

Lisaks punktidele i ja ii peavad veretooted Suidae ja Tayassuidae puhul pärinema riigist või piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole esinenud sigade vesikulaarhaiguse, sigade katku ja sigade aafrika katku juhtumeid, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole loomi nende haiguste vastu vaktsineeritud ning kus on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

| — | tooted on pärit riigist või piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud vesikulaarse stomatiidi juhtumeid (sealhulgas seropositiivsete loomade esinemine) ning kus vastuvõtlikke liike ei ole vähemalt 12 kuu jooksul selle haiguse vastu vaktsineeritud; |
| --- | --- |

—

tooted on pärit riigist või piirkonnast, kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole registreeritud vesikulaarse stomatiidi juhtumeid (sealhulgas seropositiivsete loomade esinemine) ning kus vastuvõtlikke liike ei ole vähemalt 12 kuu jooksul selle haiguse vastu vaktsineeritud;

| — | pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud piirikontrolli ning kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega tuleb tooted transportida otse kõnealusesse tehnilisse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste levimise ohtu loomadele või inimestele. |
| --- | --- |

—

pärast direktiiviga 97/78/EÜ ettenähtud piirikontrolli ning kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 4 sätestatud tingimustega tuleb tooted transportida otse kõnealusesse tehnilisse sihtettevõttesse ja võtta tarvitusele kõik ettevaatusabinõud, sealhulgas jäätmete ja kasutamata või ülejäänud materjalide ohutu kõrvaldamine, et vältida haiguste levimise ohtu loomadele või inimestele.

| 5. | Kodulindudelt ja muudelt linnuliikidelt pärit veretooted, mis on ette nähtud tehniliste toodete valmistamiseks, peavad vastama kas punktis a või b sätestatud tingimustele:






  a) | veretooted on läbinud ühe järgmistest töötlemisviisidest, mis tagab punktis b osutatud haiguste tekitajate puudumise:






  i) | kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolme tunni jooksul, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Kodulindudelt ja muudelt linnuliikidelt pärit veretooted, mis on ette nähtud tehniliste toodete valmistamiseks, peavad vastama kas punktis a või b sätestatud tingimustele:

a)

veretooted on läbinud ühe järgmistest töötlemisviisidest, mis tagab punktis b osutatud haiguste tekitajate puudumise:

i)

kuumtöötlus temperatuuril 65 °C vähemalt kolme tunni jooksul, millele järgneb tõhususe kontroll;

| ii) | kiiritamine 25 kGy gammakiirtega, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- |

ii)

kiiritamine 25 kGy gammakiirtega, millele järgneb tõhususe kontroll;

| iii) | kuumtöötlus, kuumutades veretooted läbi vähemalt 70 °C-ni, millele järgneb tõhususe kontroll; |
| --- | --- |

iii)

kuumtöötlus, kuumutades veretooted läbi vähemalt 70 °C-ni, millele järgneb tõhususe kontroll;

| b) | veretoodete puhul, mida ei ole töödeldud vastavalt punktile a, pärinevad tooted riigist või piirkonnast:






  i) | kus ei esine Newcastle’i haigust ega kõrge patogeensusega linnugrippi, nagu on määratletud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni maismaaloomade tervishoiu eeskirjas; |
| --- | --- | --- |

b)

veretoodete puhul, mida ei ole töödeldud vastavalt punktile a, pärinevad tooted riigist või piirkonnast:

i)

kus ei esine Newcastle’i haigust ega kõrge patogeensusega linnugrippi, nagu on määratletud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni maismaaloomade tervishoiu eeskirjas;

| ii) | kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole toimunud vaktsineerimist klassikalise lindude katku vastu; |
| --- | --- |

ii)

kus vähemalt 12 kuu jooksul ei ole toimunud vaktsineerimist klassikalise lindude katku vastu;

| iii) | kus kodulinde ja muid linnuliike, kellelt tooted pärinevad, ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse vastu vaktsiiniga, mis on valmistatud Newcastle’i haiguse põhitüvest, mille patogeensus on suurem kui lentogeensetel viirusetüvedel.” |
| --- | --- |

iii)

kus kodulinde ja muid linnuliike, kellelt tooted pärinevad, ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse vastu vaktsiiniga, mis on valmistatud Newcastle’i haiguse põhitüvest, mille patogeensus on suurem kui lentogeensetel viirusetüvedel.”

| (2) | X lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 4. peatüki C osa asendatakse järgmisega:
  „4.   PEATÜKI C OSA |
| --- | --- | --- |

(2)

X lisa muudetakse järgmiselt:

a)

4. peatüki C osa asendatakse järgmisega:

„4.   PEATÜKI C OSA

Image

Image

Image

| b) | Lisatakse 4. peatüki D osa:
  „4.   PEATÜKI D OSA |
| --- | --- |

b)

Lisatakse 4. peatüki D osa:

„4.   PEATÜKI D OSA

Image

Image

Image

| (3) | XI lisa VI osa punkt A asendatakse järgmisega:






  „A. | Veretooted:






  1. | Töötlemata veretooted kabiloomade verest
  Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osas loetletud kolmandad riigid või nende osad, millest lubatakse importida iga liiki kodukabiloomade värsket liha ning üksnes kõnealuse osa 7. ja 8. veerus osutatud ajavahemikul:
  Jaapan. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

XI lisa VI osa punkt A asendatakse järgmisega:

„A.

Veretooted:

1.

Töötlemata veretooted kabiloomade verest

Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osas loetletud kolmandad riigid või nende osad, millest lubatakse importida iga liiki kodukabiloomade värsket liha ning üksnes kõnealuse osa 7. ja 8. veerus osutatud ajavahemikul:

Jaapan.

| 2. | Töötlemata veretooted kodulindude ja muude linnuliikide verest
  Otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osas loetletud kolmandad riigid ja nende osad:
  Jaapan. |
| --- | --- |

2.

Töötlemata veretooted kodulindude ja muude linnuliikide verest

Otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osas loetletud kolmandad riigid ja nende osad:

Jaapan.

| 3. | Töötlemata veretooted muude loomade verest
  Kolmandad riigid, mis on loetletud otsuse 79/452/EMÜ II lisa 1. osas, komisjoni otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osas või komisjoni otsuse 2000/585/EÜ I lisas:
  Jaapan. |
| --- | --- |

3.

Töötlemata veretooted muude loomade verest

Kolmandad riigid, mis on loetletud otsuse 79/452/EMÜ II lisa 1. osas, komisjoni otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osas või komisjoni otsuse 2000/585/EÜ I lisas:

Jaapan.

| 4. | Töödeldud veretooted mis tahes liikide verest
  Kolmandad riigid, mis on loetletud otsuse 79/452/EMÜ II lisa 1. osas, otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osas või otsuse 2000/585/EÜ I lisas:
  Jaapan.” |
| --- | --- |

4.

Töödeldud veretooted mis tahes liikide verest

Kolmandad riigid, mis on loetletud otsuse 79/452/EMÜ II lisa 1. osas, otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osas või otsuse 2000/585/EÜ I lisas:

Jaapan.”

---

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 524/2008,

11. juuni 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses pakkumismenetluse käigus uueks tööstuslikuks kasutuseks müüdud veinialkoholi kasutamise tähtajaga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) on muu hulgas sätestatud määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklites 27, 28 ja 30 osutatud destilleerimisel saadud ja sekkumisameti valduses oleva alkoholi müügi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 25. juuli 2000. aasta määruses 1623/2000, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad turumehhanismide osas, (2) on muu hulgas sätestatud määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklites 27, 28 ja 30 osutatud destilleerimisel saadud ja sekkumisameti valduses oleva alkoholi müügi üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklile 80 korraldatakse pakkumismenetlusi veinialkoholi müügiks uueks tööstuslikuks kasutuseks, et vähendada ühenduse veinialkoholi varusid, võimaldada läbi viia väikesemahulisi tööstusprojekte ja töödelda kõnealust alkoholi tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud eksportkaubaks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1623/2000 artiklile 80 korraldatakse pakkumismenetlusi veinialkoholi müügiks uueks tööstuslikuks kasutuseks, et vähendada ühenduse veinialkoholi varusid, võimaldada läbi viia väikesemahulisi tööstusprojekte ja töödelda kõnealust alkoholi tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud eksportkaubaks.

| (3) | Võttes arvesse 2006. aastal uueks tööstuslikuks kasutuseks müüdud märkimisväärseid alkoholikoguseid, ilmneb, et määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 85 lõikega 5 pakkujatele alkoholi kasutamiseks ette nähtud kahe aasta pikkune tähtaeg on liiga lühike ja seda tuleks pikendada ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse 2006. aastal uueks tööstuslikuks kasutuseks müüdud märkimisväärseid alkoholikoguseid, ilmneb, et määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 85 lõikega 5 pakkujatele alkoholi kasutamiseks ette nähtud kahe aasta pikkune tähtaeg on liiga lühike ja seda tuleks pikendada ühe aasta võrra.

| (4) | Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 1623/2000 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 1623/2000 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1623/2000 artikli 85 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Alkohol tuleb täielikult kasutada kolme aasta jooksul alates esimese äraviimise kuupäevast.”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 194, 31.7.2000, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1433/2007 (ELT L 320, 6.12.2007, lk 18).

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/34

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. juuni 2008,

Regioonide Komitee Itaalia liikme ametisse nimetamise kohta

(2008/434/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ (1) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ (1) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010.

| (2) | Üks liikmekoht on vabanenud seoses Giancarlo GABBIANELLI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Üks liikmekoht on vabanenud seoses Giancarlo GABBIANELLI ametiaja lõppemisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Giuseppe MICARELLI, Sindaco del Comune di Capodimonte, nimetatakse Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 6. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/35

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. juuni 2008,

Regioonide Komitee kahe Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2008/435/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Prantsusmaa valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ (1) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ (1) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Alfred ALMONT’ ja Olivier BERTRAND’ ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud kaks liikmekohta seoses Alfred ALMONT’ ja Olivier BERTRAND’ ametiaja lõppemisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeteks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010:

| — | Alfred ALMONT, Conseiller municipal de Schoelcher (ametinimetuse muudatus), |
| --- | --- |

—

Alfred ALMONT, Conseiller municipal de Schoelcher (ametinimetuse muudatus),

| — | Olivier BERTRAND, Conseiller municipal de Saint-Sylvain de Bellegarde (ametinimetuse muudatus). |
| --- | --- |

—

Olivier BERTRAND, Conseiller municipal de Saint-Sylvain de Bellegarde (ametinimetuse muudatus).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 6. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/36

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. juuni 2008

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

(2008/436/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse komisjoni poolt nõukogule esitatud kandidaatide nimekirju tööandjate esindajate osas

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu tööandjate esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht GregorMIKLIC tagasiastumise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu tööandjate esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht GregorMIKLIC tagasiastumise tõttu,

ON TEINUD OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2009 järgmine isik:

| I. | TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD







  SLOVEENIA | Marjan URBANČ
  Association of Free Trade Unions of Slovenia |
| --- | --- | --- |

I.

TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

SLOVEENIA

Marjan URBANČ

Association of Free Trade Unions of Slovenia

Luxembourg, 9. juuni 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. COTMAN

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).

1

(2)  ELT C 240, 5.10.2006, lk 1.

2

---

Komisjon

| 12.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 153/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 153/37

---

KOMISJONI OTSUS,

11. juuni 2008,

millega muudetakse otsust 2006/109/EÜ, millega kiidetakse heaks pakutud hinnakohustis, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate valandite importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

(2008/437/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 8,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   OLEMASOLEVAD MEETMED

| (1) | 2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1212/2005 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

2005. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1212/2005 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Komisjon kiitis otsusega 2006/109/EÜ (3) heaks äriühingu Benito Group, sealhulgas Fundició Dúctil Benito, S.L. (Hispaania), Benito France, S.A.R.L, Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd, ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd („Benito Group” või „äriühingud”), pakutud hinnakohustise. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kiitis otsusega 2006/109/EÜ (3) heaks äriühingu Benito Group, sealhulgas Fundició Dúctil Benito, S.L. (Hispaania), Benito France, S.A.R.L, Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd, ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd („Benito Group” või „äriühingud”), pakutud hinnakohustise.

| (3) | Äriühingutel, kelle pakutud hinnakohustis heaks kiideti, on solidaarvastutus mis tahes hinnakohustise rikkumise eest. See tähendab, et kui üks Benito Groupi liikmetest rikub hinnakohustist, tuleb kogu grupi liikmete hinnakohustis tühistada. |
| --- | --- |

(3)

Äriühingutel, kelle pakutud hinnakohustis heaks kiideti, on solidaarvastutus mis tahes hinnakohustise rikkumise eest. See tähendab, et kui üks Benito Groupi liikmetest rikub hinnakohustist, tuleb kogu grupi liikmete hinnakohustis tühistada.

B.   HINNAKOHUSTISE RIKKUMINE

1.   Hinnakohustise võtnud äriühingute kohustused

| (4) | Äriühingute pakutud hinnakohustis kohustab neid muu hulgas müüma asjaomase toote edasi esimesele sõltumatule Euroopa Ühenduse kliendile teatavast minimaalsest edasimüügihinnast kõrgema hinnaga, nagu on sätestatud hinnakohustises ja sellele lisatud kaaskirjas. |
| --- | --- |

(4)

Äriühingute pakutud hinnakohustis kohustab neid muu hulgas müüma asjaomase toote edasi esimesele sõltumatule Euroopa Ühenduse kliendile teatavast minimaalsest edasimüügihinnast kõrgema hinnaga, nagu on sätestatud hinnakohustises ja sellele lisatud kaaskirjas.

| (5) | Hinnakohustise jaotise 3.1 kohaselt kohustusid äriühingud tagama, et pärast mis tahes otseseid või edasilükatud allahindlusi või mahahindlusi, krediite või muid soodustusi, mis on müügiga otseselt või kaudselt seotud CIF-hinna tasemel, ei müüda toodet minimaalsest edasimüügihinnast madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(5)

Hinnakohustise jaotise 3.1 kohaselt kohustusid äriühingud tagama, et pärast mis tahes otseseid või edasilükatud allahindlusi või mahahindlusi, krediite või muid soodustusi, mis on müügiga otseselt või kaudselt seotud CIF-hinna tasemel, ei müüda toodet minimaalsest edasimüügihinnast madalama hinnaga.

| (6) | Hinnakohustise jaotise 3.10 kohaselt kohustusid äriühingud arvutama minimaalse edasimüügihinna sularahas või samaväärsetes maksetingimustes, st kliendile krediiti andmata. Kooskõlas hinnakohustise sama jaotisega tuleb juhul, kui maksetingimused (täpsustatud faktuurarvel või edasimüügi arvel või on muul viisil kokku lepitud) erinevad sularahamakse või samaväärse makse tingimustest, minimaalse edasimüügihinnaga võrreldavat hinda vähendada proportsionaalselt 1 % võrra antud krediidi tagasimaksmisega viivitatud igal lisakuul. |
| --- | --- |

(6)

Hinnakohustise jaotise 3.10 kohaselt kohustusid äriühingud arvutama minimaalse edasimüügihinna sularahas või samaväärsetes maksetingimustes, st kliendile krediiti andmata. Kooskõlas hinnakohustise sama jaotisega tuleb juhul, kui maksetingimused (täpsustatud faktuurarvel või edasimüügi arvel või on muul viisil kokku lepitud) erinevad sularahamakse või samaväärse makse tingimustest, minimaalse edasimüügihinnaga võrreldavat hinda vähendada proportsionaalselt 1 % võrra antud krediidi tagasimaksmisega viivitatud igal lisakuul.

| (7) | Samuti kohustusid äriühingud vastavalt hinnakohustise tingimustele saatma komisjonile kvartaliaruannete vormis korrapäraselt üksikasjalikku teavet vaatlusaluse toote müügi ja edasimüügi kohta Euroopa Ühendusse. Niisugused aruanded peaksid sisaldama Hiina Rahvavabariigi seotud äriühingutelt ostetud ja hinnakohustisega hõlmatud toodete edasimüügitehinguid, sealhulgas hõlmatud toote edasimüügitehinguid juhul, kui toode on ostetud mõnelt muult Hiina äriühingult. |
| --- | --- |

(7)

Samuti kohustusid äriühingud vastavalt hinnakohustise tingimustele saatma komisjonile kvartaliaruannete vormis korrapäraselt üksikasjalikku teavet vaatlusaluse toote müügi ja edasimüügi kohta Euroopa Ühendusse. Niisugused aruanded peaksid sisaldama Hiina Rahvavabariigi seotud äriühingutelt ostetud ja hinnakohustisega hõlmatud toodete edasimüügitehinguid, sealhulgas hõlmatud toote edasimüügitehinguid juhul, kui toode on ostetud mõnelt muult Hiina äriühingult.

| (8) | Lisaks kohustusid äriühingud vastavalt hinnakohustises sätestatule konsulteerima Euroopa Komisjoniga seoses mis tahes raskustega hinnakohustise rakendamisel ja selle hilisemal kohaldamisel. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks kohustusid äriühingud vastavalt hinnakohustises sätestatule konsulteerima Euroopa Komisjoniga seoses mis tahes raskustega hinnakohustise rakendamisel ja selle hilisemal kohaldamisel.

| (9) | Hinnakohustisest kinnipidamise tagamiseks kohustusid äriühingud lubama ka kohapealseid kontrollkäike oma valdustesse, et kontrollida kvartaliaruannetes esitatud andmete täpsust ja õigsust, ning edastama komisjonile kogu vajamineva teabe. |
| --- | --- |

(9)

Hinnakohustisest kinnipidamise tagamiseks kohustusid äriühingud lubama ka kohapealseid kontrollkäike oma valdustesse, et kontrollida kvartaliaruannetes esitatud andmete täpsust ja õigsust, ning edastama komisjonile kogu vajamineva teabe.

2.   Äriühingusse Fundició Dúctil Benito tehtud kontrollkäigu tulemused

| (10) | Äriühingu Fundició Dúctil Benito (edaspidi „äriühing”) valdustesse Hispaanias tehti kontrollkäik 2.–3. juulil 2007. Kontrollimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007. |
| --- | --- |

(10)

Äriühingu Fundició Dúctil Benito (edaspidi „äriühing”) valdustesse Hispaanias tehti kontrollkäik 2.–3. juulil 2007. Kontrollimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007.

| (11) | Kontrollkäigu tulemusel selgus, et 13 tehingu puhul ei peetud kinni minimaalsest edasimüügihinnast, kuna äriühing väljastas kõnealuste tehingute kohta krediitarveid, mille majanduslik põhjendus oli üksnes arvel näidatud edasimüügihinna alandamine. Kõnealused tehingud on minimaalsest edasimüügihinnast madalamad keskmiselt 10 %. |
| --- | --- |

(11)

Kontrollkäigu tulemusel selgus, et 13 tehingu puhul ei peetud kinni minimaalsest edasimüügihinnast, kuna äriühing väljastas kõnealuste tehingute kohta krediitarveid, mille majanduslik põhjendus oli üksnes arvel näidatud edasimüügihinna alandamine. Kõnealused tehingud on minimaalsest edasimüügihinnast madalamad keskmiselt 10 %.

| (12) | Kontrollkäigu ajal väitis äriühing, et edasimüügihinna mitte arvesse võtmine võis juhtuda, kuna äriühingu müügipersonal ei teadnud, et teatavate (nimelt äriühinguga seotud Hiina tootjatelt ostetud) valandite puhul tuleb kinni pidada minimaalsest edasimüügihinnast. |
| --- | --- |

(12)

Kontrollkäigu ajal väitis äriühing, et edasimüügihinna mitte arvesse võtmine võis juhtuda, kuna äriühingu müügipersonal ei teadnud, et teatavate (nimelt äriühinguga seotud Hiina tootjatelt ostetud) valandite puhul tuleb kinni pidada minimaalsest edasimüügihinnast.

| (13) | Lisaks ei peetud minimaalsest edasimüügihinnast kinni veel 39 tehingu puhul, kuna äriühing ei võtnud arvesse, et minimaalset edasimüügihinda arvutatakse sularahas või samaväärsel alusel, st kui äriühing nõustus maksutingimustega teatava tehingu puhul, ei suurendanud ta oma edasimüügihinda võrreldes minimaalse edasimüügihinnaga 1 % võrra iga maksmisega viivitatud kuu eest. Seetõttu ei täitnud äriühing oma hinnakohustise jaotisest 3.10 tulenevat kohustust. Kõnealused tehingud olid minimaalsest edasimüügihinnast keskmiselt 7 % madalamad. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks ei peetud minimaalsest edasimüügihinnast kinni veel 39 tehingu puhul, kuna äriühing ei võtnud arvesse, et minimaalset edasimüügihinda arvutatakse sularahas või samaväärsel alusel, st kui äriühing nõustus maksutingimustega teatava tehingu puhul, ei suurendanud ta oma edasimüügihinda võrreldes minimaalse edasimüügihinnaga 1 % võrra iga maksmisega viivitatud kuu eest. Seetõttu ei täitnud äriühing oma hinnakohustise jaotisest 3.10 tulenevat kohustust. Kõnealused tehingud olid minimaalsest edasimüügihinnast keskmiselt 7 % madalamad.

| (14) | Kontrollkäigu ajal tunnistas äriühing, et ta ei olnud teadlik asjaolust, et sularaha või samaväärne alus tähendab makse tähtajaks maksimaalselt 10 päeva. Äriühing pidas tähtajaks ekslikult 30 päeva. |
| --- | --- |

(14)

Kontrollkäigu ajal tunnistas äriühing, et ta ei olnud teadlik asjaolust, et sularaha või samaväärne alus tähendab makse tähtajaks maksimaalselt 10 päeva. Äriühing pidas tähtajaks ekslikult 30 päeva.

3.   Hinnakohustise heakskiidu tühistamise põhjused

| (15) | Põhjendustes 9 ja 11 sätestatud asjaolud viisid järeldusteni, et äriühing ei täitnud oma kohustust pidada hõlmatud toote iga edasimüügitehingu puhul kinni minimaalsest edasimüügihinnast. |
| --- | --- |

(15)

Põhjendustes 9 ja 11 sätestatud asjaolud viisid järeldusteni, et äriühing ei täitnud oma kohustust pidada hõlmatud toote iga edasimüügitehingu puhul kinni minimaalsest edasimüügihinnast.

| (16) | 13 tehingu puhul väljastas äriühing krediitarved, mille majanduslik põhjendus oli üksnes arvel näidatud hinna vähendamine, mille tulemusena oli edasimüügihind minimaalsest edasimüügihinnast 10 % võrra madalam. |
| --- | --- |

(16)

13 tehingu puhul väljastas äriühing krediitarved, mille majanduslik põhjendus oli üksnes arvel näidatud hinna vähendamine, mille tulemusena oli edasimüügihind minimaalsest edasimüügihinnast 10 % võrra madalam.

| (17) | Minimaalsest edasimüügihinnast ei peetud kinni veel 39 tehingu puhul, kuna äriühing ei võtnud nõuetekohaselt arvesse minimaalse edasimüügihinna arvutamist sularahas või samaväärsel alusel. Kõnealuste tehingute keskmine edasimüügihind on minimaalsest edasimüügihinnast 7 % madalam. |
| --- | --- |

(17)

Minimaalsest edasimüügihinnast ei peetud kinni veel 39 tehingu puhul, kuna äriühing ei võtnud nõuetekohaselt arvesse minimaalse edasimüügihinna arvutamist sularahas või samaväärsel alusel. Kõnealuste tehingute keskmine edasimüügihind on minimaalsest edasimüügihinnast 7 % madalam.

4.   Kirjalikud väited ja ärakuulamine

a)   Hinnakohustise keerulisus

| (18) | Kohapealse kontrolli ajal tunnistas äriühing, et ta ei teatanud kõigist hinnakohustisega hõlmatud toote edasimüügitehingutest, vaid üksnes nendest, mille puhul tooted osteti seotud äriühingutelt. |
| --- | --- |

(18)

Kohapealse kontrolli ajal tunnistas äriühing, et ta ei teatanud kõigist hinnakohustisega hõlmatud toote edasimüügitehingutest, vaid üksnes nendest, mille puhul tooted osteti seotud äriühingutelt.

| (19) | Äriühing väitis oma kirjalikus avalduses, et teatavad aruandluskohustuse rikkumised võisid tuleneda hinnakohustise teksti keerulisusest ja sellest, et äriühing ei saanud komisjoni talitustelt oma aruannete kohta mingit tagasisidet. |
| --- | --- |

(19)

Äriühing väitis oma kirjalikus avalduses, et teatavad aruandluskohustuse rikkumised võisid tuleneda hinnakohustise teksti keerulisusest ja sellest, et äriühing ei saanud komisjoni talitustelt oma aruannete kohta mingit tagasisidet.

| (20) | Aruandlusega seotud puuduste puhul rõhutatakse, et äriühing sai aruande esitamise kohta selged juhised. |
| --- | --- |

(20)

Aruandlusega seotud puuduste puhul rõhutatakse, et äriühing sai aruande esitamise kohta selged juhised.

| (21) | Lisaks vastasid komisjoni talitused alati õigeaegselt äriühingu küsimustele hinnakohustise rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(21)

Lisaks vastasid komisjoni talitused alati õigeaegselt äriühingu küsimustele hinnakohustise rakendamise kohta.

| (22) | Peale selle tuleks märkida, et komisjoni talitused ei pea saatma äriühingutele tagasisidet kvartaliaruannete kohta, välja arvatud juhul, kui aruannete dokumentaalsete analüüside tegemisel tuvastatakse teatavad puudused. |
| --- | --- |

(22)

Peale selle tuleks märkida, et komisjoni talitused ei pea saatma äriühingutele tagasisidet kvartaliaruannete kohta, välja arvatud juhul, kui aruannete dokumentaalsete analüüside tegemisel tuvastatakse teatavad puudused.

| (23) | Käesoleva juhtumi puhul tuvastati minimaalse edasimüügihinnaga seotud puudused kõigepealt 15. aprillil 2007 esitatud kvartaliaruande põhjal, sellest lähtuvalt konsulteeriti äriühinguga 23. mail 2007. Puudustega seotut uuriti 2.–3. juulil 2007 korraldatud kontrollkäigu ajal. Kõnealuse kontrollkäigu ajal leiti lisaks veel aruandlusega seotud puudusi, mida oli võimalik tuvastada üksnes kohapealse kontrollkäigu ajal. Äriühingut teavitati kõnealustest puudustest viivitamata. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva juhtumi puhul tuvastati minimaalse edasimüügihinnaga seotud puudused kõigepealt 15. aprillil 2007 esitatud kvartaliaruande põhjal, sellest lähtuvalt konsulteeriti äriühinguga 23. mail 2007. Puudustega seotut uuriti 2.–3. juulil 2007 korraldatud kontrollkäigu ajal. Kõnealuse kontrollkäigu ajal leiti lisaks veel aruandlusega seotud puudusi, mida oli võimalik tuvastada üksnes kohapealse kontrollkäigu ajal. Äriühingut teavitati kõnealustest puudustest viivitamata.

b)   Proportsionaalsus

| (24) | Seoses hinnamoonutustega kinnitas äriühing, et hinnamoonutus toimus 52 juhul, kuid ta väitis, et see moodustab väikese osa asjaomasel perioodil tehtud tehingute koguarvust ning et kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks kohustust tühistada. |
| --- | --- |

(24)

Seoses hinnamoonutustega kinnitas äriühing, et hinnamoonutus toimus 52 juhul, kuid ta väitis, et see moodustab väikese osa asjaomasel perioodil tehtud tehingute koguarvust ning et kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei tohiks kohustust tühistada.

| (25) | Vastuseks neile väidetele tuleks rõhutada, et hinnakohustise kohaselt kohustus äriühing tagama, et kogu selle raames toimuvate tehingute edasimüügihinnad oleksid hinnakohustises kehtestatud minimaalsete edasimüügihindadega võrdsed või nendest kõrgemad. |
| --- | --- |

(25)

Vastuseks neile väidetele tuleks rõhutada, et hinnakohustise kohaselt kohustus äriühing tagama, et kogu selle raames toimuvate tehingute edasimüügihinnad oleksid hinnakohustises kehtestatud minimaalsete edasimüügihindadega võrdsed või nendest kõrgemad.

| (26) | Pealegi ei ole algmääruses seoses proportsionaalsusega ei otseselt ega ka kaudselt nõutud, et hinnakohustise rikkumine peab hõlmama teatavat minimaalset osa müügist. |
| --- | --- |

(26)

Pealegi ei ole algmääruses seoses proportsionaalsusega ei otseselt ega ka kaudselt nõutud, et hinnakohustise rikkumine peab hõlmama teatavat minimaalset osa müügist.

| (27) | Seda seisukohta kinnitavad ka esimese astme kohtu lahendid, milles on otsustatud, et hinnakohustise mis tahes rikkumisest piisab selle heakskiidu tühistamise põhjenduseks. (4) |
| --- | --- |

(27)

Seda seisukohta kinnitavad ka esimese astme kohtu lahendid, milles on otsustatud, et hinnakohustise mis tahes rikkumisest piisab selle heakskiidu tühistamise põhjenduseks. (4)

| (28) | Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud väited proportsionaalsuse kohta komisjoni arvamust, et hinnakohustise rikkumine leidis aset ja et selle heakskiit tuleks tühistada. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu ei mõjuta äriühingu esitatud väited proportsionaalsuse kohta komisjoni arvamust, et hinnakohustise rikkumine leidis aset ja et selle heakskiit tuleks tühistada.

c)   Äriühingu viidatud pretsedent

| (29) | Äriühing viitas ka juhtumile, kus kiideti heaks sellise äriühingu hinnakohustis, kelle eelnev heakskiidetud hinnakohustis oli rikkumiste tõttu tühistatud. (5) |
| --- | --- |

(29)

Äriühing viitas ka juhtumile, kus kiideti heaks sellise äriühingu hinnakohustis, kelle eelnev heakskiidetud hinnakohustis oli rikkumiste tõttu tühistatud. (5)

| (30) | Pretsedendina viidatud juhtumi puhul rikkus äriühing oma esialgset hinnakohustist, kuna ei esitanud õigel ajal selle täitmist käsitlevat aruannet. Hiljem algatati äriühingu taotlusel vahepealne läbivaatamine ning läbivaatamise ajal oli äriühingul võimalus tõestada, et ta kehtestas uued meetmed tagamaks, et hinnakohustist käsitlevate aruannete rikkumisi edaspidi ei toimu. |
| --- | --- |

(30)

Pretsedendina viidatud juhtumi puhul rikkus äriühing oma esialgset hinnakohustist, kuna ei esitanud õigel ajal selle täitmist käsitlevat aruannet. Hiljem algatati äriühingu taotlusel vahepealne läbivaatamine ning läbivaatamise ajal oli äriühingul võimalus tõestada, et ta kehtestas uued meetmed tagamaks, et hinnakohustist käsitlevate aruannete rikkumisi edaspidi ei toimu.

| (31) | Seoses sellega tuleb märkida, et juhtum, millele äriühing viitab kui pretsedendile, ei ole otseselt võrreldav, kuna i) hinnakohustise rikkumine oli formaalne (st hinnakohustist käsitleva aruande hilisem esitamine), ning ii) komisjon tühistas hinnakohustise ja kiitis heaks üksnes uue hinnakohustise vahepealse läbivaatamise raames hilisemas etapis. Seega ei võeta äriühingu väidet arvesse. |
| --- | --- |

(31)

Seoses sellega tuleb märkida, et juhtum, millele äriühing viitab kui pretsedendile, ei ole otseselt võrreldav, kuna i) hinnakohustise rikkumine oli formaalne (st hinnakohustist käsitleva aruande hilisem esitamine), ning ii) komisjon tühistas hinnakohustise ja kiitis heaks üksnes uue hinnakohustise vahepealse läbivaatamise raames hilisemas etapis. Seega ei võeta äriühingu väidet arvesse.

d)   Äriühingu hinnakohustisega seotud tegevus

| (32) | Äriühing väitis, et kontrollkäigu ajal teavitas ta komisjoni ametnikke vabatahtlikult teatavatest tehingutest, mis langesid allapoole heakskiidetud minimaalset edasimüügihinda tingituna väljastatud krediitarvetest. Siiski ei muuda see esiteks asjaolu, et rikkumised toimusid. Teiseks toimus teavitamine pärast seda, kui komisjoni talitused olid analüüsinud 15. aprillil 2007 esitatud kvartaliaruannet ning analüüsi tulemusena nõudnud täiendavat teavet ja seega juhtinud äriühingu tähelepanu kõnealusele probleemile. Seega juhtisid komisjoni talitused äriühingu tähelepanu esitatud kvartaliaruannete analüüsi käigus tuvastatud puudustele. |
| --- | --- |

(32)

Äriühing väitis, et kontrollkäigu ajal teavitas ta komisjoni ametnikke vabatahtlikult teatavatest tehingutest, mis langesid allapoole heakskiidetud minimaalset edasimüügihinda tingituna väljastatud krediitarvetest. Siiski ei muuda see esiteks asjaolu, et rikkumised toimusid. Teiseks toimus teavitamine pärast seda, kui komisjoni talitused olid analüüsinud 15. aprillil 2007 esitatud kvartaliaruannet ning analüüsi tulemusena nõudnud täiendavat teavet ja seega juhtinud äriühingu tähelepanu kõnealusele probleemile. Seega juhtisid komisjoni talitused äriühingu tähelepanu esitatud kvartaliaruannete analüüsi käigus tuvastatud puudustele.

| (33) | Äriühing väitis, et ajal, mil nad komisjonile oma korrapäraseid aruandeid esitasid, arvasid nad, et need on täielikud, ammendavad ja õiged kõigis üksikasjades, ning et äriühingu arvates peeti minimaalsest edasimüügihinnast kinni. |
| --- | --- |

(33)

Äriühing väitis, et ajal, mil nad komisjonile oma korrapäraseid aruandeid esitasid, arvasid nad, et need on täielikud, ammendavad ja õiged kõigis üksikasjades, ning et äriühingu arvates peeti minimaalsest edasimüügihinnast kinni.

| (34) | Äriühing rõhutas lisaks, et aruannete koostamise eest vastutav juhtkond ja personal ei olnud teadlik asjaolust, et müügipersonal väljastas krediitarveid, mille tulemusena langesid edasimüügihinnad allapoole minimaalset edasimüügihinda. |
| --- | --- |

(34)

Äriühing rõhutas lisaks, et aruannete koostamise eest vastutav juhtkond ja personal ei olnud teadlik asjaolust, et müügipersonal väljastas krediitarveid, mille tulemusena langesid edasimüügihinnad allapoole minimaalset edasimüügihinda.

| (35) | Kuulamiste ajal ja kirjalikes märkustes teatas äriühing komisjonile, et kõnealuste tehingute eest vastutas üks müüja ning et see isik ei tööta enam äriühingus. |
| --- | --- |

(35)

Kuulamiste ajal ja kirjalikes märkustes teatas äriühing komisjonile, et kõnealuste tehingute eest vastutas üks müüja ning et see isik ei tööta enam äriühingus.

| (36) | Lisaks teatati, et äriühing tegi muudatusi eksimuste parandamiseks: kohaldati krediitarvete väljastamist käsitlevat piiravat poliitikat, edasimüügihindu suurendati ja äriühing ajakohastas oma arvutisüsteemi. Lisaks teavitati müügipersonali hinnakohustise üksikasjadest. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks teatati, et äriühing tegi muudatusi eksimuste parandamiseks: kohaldati krediitarvete väljastamist käsitlevat piiravat poliitikat, edasimüügihindu suurendati ja äriühing ajakohastas oma arvutisüsteemi. Lisaks teavitati müügipersonali hinnakohustise üksikasjadest.

| (37) | Seoses eespool toodud põhjendustega tuleb märkida, et asjaolu, et juhtkond ei olnud teadlik mis tahes võimalikest hinnamoonutustest ja/või hinnakohustisega seotud müügipersonali tegevusest, ei vabasta äriühingut hinnakohustisega ette nähtud kohustustest kinni pidamisest. Lisaks kehtestati meetmed olukorra parandamiseks alles pärast seda, kui komisjoni talitused olid juhtinud äriühingu tähelepanu kõnealustele puudustele. Eespool toodut silmas pidades õigustab vigade korduv tegemine ja kõnealusest tegevusest tulenev hinnamoonutus hinnakohustise tühistamist, hoolimata pärast kohapealset kontrollkäiku võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(37)

Seoses eespool toodud põhjendustega tuleb märkida, et asjaolu, et juhtkond ei olnud teadlik mis tahes võimalikest hinnamoonutustest ja/või hinnakohustisega seotud müügipersonali tegevusest, ei vabasta äriühingut hinnakohustisega ette nähtud kohustustest kinni pidamisest. Lisaks kehtestati meetmed olukorra parandamiseks alles pärast seda, kui komisjoni talitused olid juhtinud äriühingu tähelepanu kõnealustele puudustele. Eespool toodut silmas pidades õigustab vigade korduv tegemine ja kõnealusest tegevusest tulenev hinnamoonutus hinnakohustise tühistamist, hoolimata pärast kohapealset kontrollkäiku võetud meetmetest.

C.   OTSUSE 2006/109/EÜ MUUTMINE

| (38) | Eespool toodut silmas pidades tuleks tühistada äriühingu Benito Group, sealhulgas Fundició Dúctil Benito (Hispaania), Benito France, S.A.R.L, Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd, ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd, pakutud hinnakohustis ning muuta otsuse 2006/109/EÜ artiklit 1. Sellest tulenevalt tuleks kohaldada määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu nimetuse all „kõik teised äriühingud” toodete suhtes, mille on tootnud äriühingud Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd, ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd, |
| --- | --- |

(38)

Eespool toodut silmas pidades tuleks tühistada äriühingu Benito Group, sealhulgas Fundició Dúctil Benito (Hispaania), Benito France, S.A.R.L, Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd, ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd, pakutud hinnakohustis ning muuta otsuse 2006/109/EÜ artiklit 1. Sellest tulenevalt tuleks kohaldada määrusega (EÜ) nr 1212/2005 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu nimetuse all „kõik teised äriühingud” toodete suhtes, mille on tootnud äriühingud Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd, ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga tühistatakse äriühingu Benito Group, sealhulgas Fundició Dúctil Benito (Spain), Benito France, S.A.R.L, Zibo Benito Metalwork Co., Ltd, Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd ja Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd, pakutud heakskiidetud hinnakohustis, mis käsitleb teatavate valandite edasimüüki.

Artikkel 2

Otsuse 2006/109/EÜ artiklis 1 esitatud tabel asendatakse järgmisega:

| „Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing | A708 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province | A681 |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province | A709 |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200 | A683 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd, 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan | A710 |
| Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan | A711 |
| Tootja ja müüja GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei või tootja GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei ja müüja on temaga seotud müügiäriühing GB International Trading Shanghai Co Ltd, B301–310 Yinhai Building, 250 Cao Xi Road, Shanghai | A712 |
| Guiyang Bada Foundry Co., Ltd, Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou | A713 |
| Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei | A714 |
| Tootja ja müüja Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC või tootja Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC ja müüja on temaga seotud müügiäriühing Success Cast Tech-Ltd, 603 A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300 | A715 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei | A716 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd, Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200 | A718 |
| Shandong Huijin Stock Co., Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114 | A684 |
| Shane City Fangyuan Casting Co., Ltd, West of Nango Village, Shiliting Town, Shane City, Hebei Province | A719 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002 | A680 |
| Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd, West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin | A720 |
| Weifang Jianhua Casting Co., Ltd, Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province | A721 |
| Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province | A722 |
| Zibo Dehua Machinery Co., Ltd, North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone | A723” |

„Äriühing

TARICi lisakood

Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing

A708

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province

A681

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province

A709

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200

A683

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd, 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan

A710

Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan

A711

Tootja ja müüja GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei või tootja GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei ja müüja on temaga seotud müügiäriühing GB International Trading Shanghai Co Ltd, B301–310 Yinhai Building, 250 Cao Xi Road, Shanghai

A712

Guiyang Bada Foundry Co., Ltd, Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou

A713

Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei

A714

Tootja ja müüja Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC või tootja Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC ja müüja on temaga seotud müügiäriühing Success Cast Tech-Ltd, 603 A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300

A715

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei

A716

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd, Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200

A718

Shandong Huijin Stock Co., Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114

A684

Shane City Fangyuan Casting Co., Ltd, West of Nango Village, Shiliting Town, Shane City, Hebei Province

A719

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002

A680

Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd, West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin

A720

Weifang Jianhua Casting Co., Ltd, Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province

A721

Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province

A722

Zibo Dehua Machinery Co., Ltd, North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone

A723”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 11. juuni 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 199, 29.7.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 426/2008 (ELT L 129, 17.5.2008, lk 1).

2

(3)  ELT L 47, 17.2.2006, lk 59.

3

(4)  Vt samal teemal kohtuasi T-51/96 Miwon vs. nõukogu [EKL 2000, lk II-1841], punkt 52; kohtuasi T-340/99 Arne Mathisen AS vs. nõukogu [EKL 2002, lk II-2905], punkt 80.

4

vs.

vs.

(5)  Gje-Vi AS; nõukogu määrus (EÜ) nr 322/2002 (EÜT L 51, 22.2.2002, lk 1).

5

---