# Eiropas Savienības L 297/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 297 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 15. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 297

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 15. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1078/2014 (2014. gada 7. augusts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu I pielikumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2014 (2014. gada 14. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2015. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansiālās izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija | 7 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1080/2014 (2014. gada 14. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/714/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 13. oktobris), ar ko svītro no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša atsauci uz saskaņoto standartu EN 1384:2012 Aizsargķiveres jāšanas sportam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7236) | 11 |
| | | 2014/715/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 14. oktobris) par tādas trešās valsts noteikšanu, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 13 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 60 – Vienoti noteikumi par divriteņu motociklu un mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ieskaitot vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju | 23 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1078/2014 (2014. gada 7. augusts), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu I pielikumu (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2014 (2014. gada 14. oktobris), ar kuru attiecībā uz ELGF 2015. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansiālās izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

7

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1080/2014 (2014. gada 14. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

LĒMUMI

2014/714/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 13. oktobris), ar ko svītro no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša atsauci uz saskaņoto standartu EN 1384:2012 Aizsargķiveres jāšanas sportam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7236)

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7236)

11

2014/715/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 14. oktobris) par tādas trešās valsts noteikšanu, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

13

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 60 – Vienoti noteikumi par divriteņu motociklu un mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ieskaitot vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

23

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2014/24/KĀDP (2014. gada 20. janvāris), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju ( OV L 16, 21.1.2014. ) | 41 |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 699/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par dizainu vienotajam logotipam, ar ko identificē personas, kas piedāvā iedzīvotājiem iegādāties zāles tālpārdošanā, un tā autentiskuma pārbaudes tehniskajām, elektroniskajām un kriptogrāfiskajām prasībām ( OV L 184, 25.6.2014. ) | 41 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2014/24/KĀDP (2014. gada 20. janvāris), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju ( OV L 16, 21.1.2014. )

( OV L 16, 21.1.2014. )

41

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 699/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par dizainu vienotajam logotipam, ar ko identificē personas, kas piedāvā iedzīvotājiem iegādāties zāles tālpārdošanā, un tā autentiskuma pārbaudes tehniskajām, elektroniskajām un kriptogrāfiskajām prasībām ( OV L 184, 25.6.2014. )

( OV L 184, 25.6.2014. )

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1078/2014

(2014. gada 7. augusts),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu I pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 649/2012 par bīstamo ķīmisko vielu eksportu un importu (1) un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 649/2012 tiek īstenota 1998. gada 11. septembrī parakstītā un Kopienas vārdā ar Padomes Lēmumu 2003/106/EK (2) apstiprinātā Roterdamas konvencija par procedūru (PIC procedūra), saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 649/2012 tiek īstenota 1998. gada 11. septembrī parakstītā un Kopienas vārdā ar Padomes Lēmumu 2003/106/EK (2) apstiprinātā Roterdamas konvencija par procedūru (PIC procedūra), saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem.

| (2) | Ir lietderīgi, ka tiek ņemta vērā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (5) veiktā reglamentējošā darbība attiecībā uz dažām ķīmiskām vielām. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi, ka tiek ņemta vērā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (5) veiktā reglamentējošā darbība attiecībā uz dažām ķīmiskām vielām.

| (3) | Vielas bitertanola apstiprināšana ir atcelta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc bitertanolu ir aizliegts izmantot kā pesticīdu, un tas būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Vielas bitertanola apstiprināšana ir atcelta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc bitertanolu ir aizliegts izmantot kā pesticīdu, un tas būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (4) | Vielas ciheksatīns un azociklotīns nav apstiprinātas kā darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc minētās vielas ir aizliegts izmantot kā pesticīdus, un tās būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Vielas ciheksatīns un azociklotīns nav apstiprinātas kā darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc minētās vielas ir aizliegts izmantot kā pesticīdus, un tās būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (5) | Vielas cinidonetils, ciklanilīds, etoksisulfurons un oksadiargils vairs nav apstiprinātas kā darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc minētās vielas ir aizliegts izmantot kā pesticīdus, un tās būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(5)

Vielas cinidonetils, ciklanilīds, etoksisulfurons un oksadiargils vairs nav apstiprinātas kā darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc minētās vielas ir aizliegts izmantot kā pesticīdus, un tās būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (6) | Viela rotenons nav apstiprināta kā darbīgā viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc rotenonu tikai ar ļoti stingriem ierobežojumiem drīkst izmantot kā pesticīdu, jo faktiski tā izmantošana jebkādā veidā ir aizliegta, neraugoties uz to, ka rotenons tika identificēts un paziņots novērtēšanai 17. produktu veidam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 un ka tādējādi dalībvalstis var turpināt to atļaut līdz brīdim, kad tiks pieņemts lēmums saskaņā ar minēto regulu. Tāpēc rotenons būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(6)

Viela rotenons nav apstiprināta kā darbīgā viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc rotenonu tikai ar ļoti stingriem ierobežojumiem drīkst izmantot kā pesticīdu, jo faktiski tā izmantošana jebkādā veidā ir aizliegta, neraugoties uz to, ka rotenons tika identificēts un paziņots novērtēšanai 17. produktu veidam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 un ka tādējādi dalībvalstis var turpināt to atļaut līdz brīdim, kad tiks pieņemts lēmums saskaņā ar minēto regulu. Tāpēc rotenons būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (7) | Vielas didecildimetilamonija hlorīda apstiprināšana ir atcelta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc didecildimetilamonija hlorīdu ir aizliegts izmantot kā augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīdu, un tas būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(7)

Vielas didecildimetilamonija hlorīda apstiprināšana ir atcelta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc didecildimetilamonija hlorīdu ir aizliegts izmantot kā augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīdu, un tas būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (8) | Vielas varfarīns un ciflutrīns vairs nav apstiprinātas kā darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc minētās vielas ir aizliegts izmantot kā augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīdus, un tās būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(8)

Vielas varfarīns un ciflutrīns vairs nav apstiprinātas kā darbīgās vielas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tāpēc minētās vielas ir aizliegts izmantot kā augu aizsardzības līdzekļu grupas pesticīdus, un tās būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (9) | Roterdamas konvencijas pušu sestajā konferencē, kas notika no 2013. gada 28. aprīļa līdz 10. maijam, tika pieņemts lēmums minētās konvencijas III pielikumā iekļaut azinfosmetilu, perfluoroktānsulfoskābi, perfluoroktānsulfonātus, perfluoroktānsulfonamīdus un perfluoroktānsulfonilus, kas nozīmē, ka minētajām ķīmiskajām vielām tiek piemērota PIC procedūra atbilstīgi minētajai konvencijai. Līdz ar to minētās vielas būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 2. daļas ķīmisko vielu saraksta un jāiekļauj minētā pielikuma 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(9)

Roterdamas konvencijas pušu sestajā konferencē, kas notika no 2013. gada 28. aprīļa līdz 10. maijam, tika pieņemts lēmums minētās konvencijas III pielikumā iekļaut azinfosmetilu, perfluoroktānsulfoskābi, perfluoroktānsulfonātus, perfluoroktānsulfonamīdus un perfluoroktānsulfonilus, kas nozīmē, ka minētajām ķīmiskajām vielām tiek piemērota PIC procedūra atbilstīgi minētajai konvencijai. Līdz ar to minētās vielas būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 2. daļas ķīmisko vielu saraksta un jāiekļauj minētā pielikuma 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (10) | Roterdamas konvencijas puses konferencē pieņēma arī lēmumu minētās konvencijas III pielikumā iekļaut tehnisko pentabromdifenilēteri, tostarp tetra- un pentabromdifenilēteri, kā arī tehnisko oktabromdifenilēteri, tostarp heksa- un heptabromdifenilēteri, kas nozīmē, ka minētajām ķīmiskajām vielām tiek piemērota PIC procedūra atbilstīgi šai konvencijai. Tā kā tetrabromdifenilēteris, pentabromdifenilēteris, heksabromdifenilēteris un heptabromdifenilēteris jau ir iekļauti Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikumā un tādēļ uz šīm vielām attiecas eksporta aizliegums, minētās vielas nav iekļautas Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā. |
| --- | --- |

(10)

Roterdamas konvencijas puses konferencē pieņēma arī lēmumu minētās konvencijas III pielikumā iekļaut tehnisko pentabromdifenilēteri, tostarp tetra- un pentabromdifenilēteri, kā arī tehnisko oktabromdifenilēteri, tostarp heksa- un heptabromdifenilēteri, kas nozīmē, ka minētajām ķīmiskajām vielām tiek piemērota PIC procedūra atbilstīgi šai konvencijai. Tā kā tetrabromdifenilēteris, pentabromdifenilēteris, heksabromdifenilēteris un heptabromdifenilēteris jau ir iekļauti Regulas (ES) Nr. 649/2012 V pielikumā un tādēļ uz šīm vielām attiecas eksporta aizliegums, minētās vielas nav iekļautas Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 3. daļas ķīmisko vielu sarakstā.

| (11) | Ieraksts par hlorātu Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļā būtu jāgroza, lai ieviestu lielāku skaidrību par to, uz kurām vielām minētais ieraksts attiecas. |
| --- | --- |

(11)

Ieraksts par hlorātu Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikuma 1. un 2. daļā būtu jāgroza, lai ieviestu lielāku skaidrību par to, uz kurām vielām minētais ieraksts attiecas.

| (12) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 649/2012. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 649/2012.

| (13) | Lai visām ieinteresētajām pusēm atvēlētu pietiekamu laiku veikt pasākumus, kas nepieciešami atbilstības nodrošināšanai šai regulai, un dalībvalstīm – veikt šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, šīs regulas piemērošana būtu jāatliek, |
| --- | --- |

(13)

Lai visām ieinteresētajām pusēm atvēlētu pietiekamu laiku veikt pasākumus, kas nepieciešami atbilstības nodrošināšanai šai regulai, un dalībvalstīm – veikt šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, šīs regulas piemērošana būtu jāatliek,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 7. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 60. lpp.

1

(2)  Padomes 2002. gada 19. decembra Lēmums 2003/106/EK, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (OV L 63, 6.3.2003., 27. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

REACH

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 649/2012 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. daļu groza šādi:






  a) | ierakstus par azinfosmetilu un perfluoroktānsulfonātiem aizstāj ar šādiem:











  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods | Apakškategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) | Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Azinfosmetils (#) | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Perfluoroktānsulfonāti
  (PFOS) C8F17SO2X
  (X = OH, metāla sāls (O-M +), halogenīds, amīds un citi atvasinājumi, ietverot polimērus) (+)/(#) | 1763-23-1
  2795-39-3
  70225-14-8
  56773-42-3
  4151-50-2
  57589-85-2
  68081-83-4
  un citi | 217-179-8
  220-527-1
  274-460-8
  260-375-3
  223-980-3
  260-837-4
  268-357-7 | 2904 90 95
  2904 90 95
  2922 12 00
  2923 90 00
  2935 00 90
  2924 29 98
  3824 90 97 | i(1) | sr” | |

1)

pielikuma 1. daļu groza šādi:

a)

ierakstus par azinfosmetilu un perfluoroktānsulfonātiem aizstāj ar šādiem:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods

Apakškategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas

“Azinfosmetils (#)

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p(1)

b

Perfluoroktānsulfonāti

(PFOS) C8F17SO2X

(X = OH, metāla sāls (O-M +), halogenīds, amīds un citi atvasinājumi, ietverot polimērus) (+)/(#)

1763-23-1

2795-39-3

70225-14-8

56773-42-3

4151-50-2

57589-85-2

68081-83-4

un citi

217-179-8

220-527-1

274-460-8

260-375-3

223-980-3

260-837-4

268-357-7

2904 90 95

2904 90 95

2922 12 00

2923 90 00

2935 00 90

2924 29 98

3824 90 97

i(1)

sr”

| b) | ierakstu par hlorātu aizstāj ar šādu:











  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods | Apakškategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) | Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Hlorāts (+) | 7775-09-9
  10137-74-3
  7783-92-8
  un citi | 231-887-4
  233-378-2
  232-034-9 | 2829 11 00
  2829 19 00
  2843 29 00 | p(1) | b” | |

b)

ierakstu par hlorātu aizstāj ar šādu:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods

Apakškategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas

“Hlorāts (+)

7775-09-9

10137-74-3

7783-92-8

un citi

231-887-4

233-378-2

232-034-9

2829 11 00

2829 19 00

2843 29 00

p(1)

b”

| c) | pievieno šādus ierakstus:











  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods | Apakškategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) | Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Azociklotīns (+) | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Bitertanols (+) | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p(1) | b | |
| Cinidonetils (+) | 142891-20-1 | n.a. | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| Ciklanilīds (+) | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p(1) | b | |
| Ciflutrīns | 68359-37-5 | 269-855-7 | 2926 90 95 | p(1) | b | |
| Ciheksatīns (+) | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p(1) | b | |
| Etoksisulfurons (+) | 126801-58-9 | n.a. | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| Didecildimetilamonija hlorīds | 7173-51-5 | 230-525-2 | 2923 90 00 | p(1) | b | |
| Oksadiargils (+) | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p(1) | b | |
| Rotenons (+) | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| Varfarīns | 81-81-2 | 201-377-6 | 2932 20 90 | p(1) | b” | |

c)

pievieno šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods

Apakškategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas

“Azociklotīns (+)

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p(1)

b

Bitertanols (+)

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p(1)

b

Cinidonetils (+)

142891-20-1

n.a.

2925 19 95

p(1)

b

Ciklanilīds (+)

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p(1)

b

Ciflutrīns

68359-37-5

269-855-7

2926 90 95

p(1)

b

Ciheksatīns (+)

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p(1)

b

Etoksisulfurons (+)

126801-58-9

n.a.

2933 59 95

p(1)

b

Didecildimetilamonija hlorīds

7173-51-5

230-525-2

2923 90 00

p(1)

b

Oksadiargils (+)

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p(1)

b

Rotenons (+)

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p(1)

b

Varfarīns

81-81-2

201-377-6

2932 20 90

p(1)

b”

| 2) | pielikuma 2. daļu groza šādi:






  a) | ierakstu par perfluoroktānsulfonātiem aizstāj ar šādu:










  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods | Kategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Perfluoroktānsulfonātu atvasinājumi (ietverot polimērus), uz kuriem neattiecas
  perfluoroktānsulfoskābe, perfluoroktānsulfonāti, perfluoroktānsulfonamīdi un perfluoroktānsulfonili | 57589-85-2
  68081-83-4
  un citi | 260-837-4
  268-357-7 | 2924 29 98
  3824 90 97 | i | sr” |

2)

pielikuma 2. daļu groza šādi:

a)

ierakstu par perfluoroktānsulfonātiem aizstāj ar šādu:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods

Kategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

“Perfluoroktānsulfonātu atvasinājumi (ietverot polimērus), uz kuriem neattiecas

perfluoroktānsulfoskābe, perfluoroktānsulfonāti, perfluoroktānsulfonamīdi un perfluoroktānsulfonili

57589-85-2

68081-83-4

un citi

260-837-4

268-357-7

2924 29 98

3824 90 97

i

sr”

| b) | ierakstu par hlorātu aizstāj ar šādu:










  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods | Kategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Hlorāts | 7775-09-9
  10137-74-3
  7783-92-8
  un citi | 231-887-4
  233-378-2
  232-034-9 | 2829 11 00
  2829 19 00
  2843 29 00 | p | b” |

b)

ierakstu par hlorātu aizstāj ar šādu:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods

Kategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

“Hlorāts

7775-09-9

10137-74-3

7783-92-8

un citi

231-887-4

233-378-2

232-034-9

2829 11 00

2829 19 00

2843 29 00

p

b”

| c) | ierakstu par azinfosmetilu svītro; |
| --- | --- |

c)

ierakstu par azinfosmetilu svītro;

| d) | pievieno šādus ierakstus:










  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs numurs | KN kods | Kategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Azociklotīns | 41083-11-8 | 255-209-1 | 2933 99 80 | p | |
| Bitertanols | 55179-31-2 | 259-513-5 | 2933 99 80 | p | |
| Cinidonetils | 142891-20-1 | n.a. | 2925 19 95 | p | |
| Ciklanilīds | 113136-77-9 | 419-150-7 | 2924 29 98 | p | |
| Ciheksatīns | 13121-70-5 | 236-049-1 | 2931 90 90 | p | |
| Etoksisulfurons | 126801-58-9 | n.a. | 2933 59 95 | p | |
| Oksadiargils | 39807-15-3 | 254-637-6 | 2934 99 90 | p | |
| Rotenons | 83-79-4 | 201-501-9 | 2932 99 00 | p” | |

d)

pievieno šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs numurs

KN kods

Kategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

“Azociklotīns

41083-11-8

255-209-1

2933 99 80

p

Bitertanols

55179-31-2

259-513-5

2933 99 80

p

Cinidonetils

142891-20-1

n.a.

2925 19 95

p

Ciklanilīds

113136-77-9

419-150-7

2924 29 98

p

Ciheksatīns

13121-70-5

236-049-1

2931 90 90

p

Etoksisulfurons

126801-58-9

n.a.

2933 59 95

p

Oksadiargils

39807-15-3

254-637-6

2934 99 90

p

Rotenons

83-79-4

201-501-9

2932 99 00

p”

| 3) | pielikuma 3. daļai pievieno šādus ierakstus:









  Ķīmiskā viela | Attiecīgais CAS numurs | HS kods
  Viela tīrā veidā | HS kods
  Maisījumi, kuru sastāvā ir viela | Kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Azinfosmetils | 86-50-0 | 2933.99 | 3808.10 | pesticīds |
| Perfluoroktānsulfoskābe, perfluoroktānsulfonāti, perfluoroktānsulfonamīdi un perfluoroktānsulfonili | 1763-23-1
  2795-39-3
  29457-72-5
  29081-56-9
  70225-14-8
  56773-42-3
  251099-16-8
  4151-50-2
  31506-32-8
  1691-99-2
  24448-09-7
  307-35-7
  un citi | 2904.90
  2904.90
  2904.90
  2904.90
  2922.12
  2923.90
  2923.90
  2935.00
  2935.00
  2935.00
  2935.00
  2904.90 | 3824.90 | rūpniecisks” |

3)

pielikuma 3. daļai pievieno šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

Attiecīgais CAS numurs

HS kods

Viela tīrā veidā

HS kods

Maisījumi, kuru sastāvā ir viela

Kategorija

“Azinfosmetils

86-50-0

2933.99

3808.10

pesticīds

Perfluoroktānsulfoskābe, perfluoroktānsulfonāti, perfluoroktānsulfonamīdi un perfluoroktānsulfonili

1763-23-1

2795-39-3

29457-72-5

29081-56-9

70225-14-8

56773-42-3

251099-16-8

4151-50-2

31506-32-8

1691-99-2

24448-09-7

307-35-7

un citi

2904.90

2904.90

2904.90

2904.90

2922.12

2923.90

2923.90

2935.00

2935.00

2935.00

2935.00

2904.90

3824.90

rūpniecisks”

---

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1079/2014

(2014. gada 14. oktobris),

ar kuru attiecībā uz ELGF 2015. grāmatvedības gadu nosaka procentu likmes, kas jāpiemēro, aprēķinot finansiālās izmaksas intervences pasākumiem, kuros ietilpst krājumu iepirkšana, uzglabāšana un realizācija

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 20. panta 1. un 4. punktu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 (2) 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka finansiālās izmaksas par līdzekļiem, ko dalībvalstis mobilizējušas, lai iepirktu produktus, jānosaka saskaņā ar minētās regulas I pielikumā noteiktajām aprēķina metodēm. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 (2) 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka finansiālās izmaksas par līdzekļiem, ko dalībvalstis mobilizējušas, lai iepirktu produktus, jānosaka saskaņā ar minētās regulas I pielikumā noteiktajām aprēķina metodēm.

| (2) | Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.1. punktā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām 3 mēnešu un 12 mēnešu Euribor nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts minētā pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā, attiecībā viena trešdaļa pret divām trešdaļām. |
| --- | --- |

(2)

Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.1. punktā noteikts, ka attiecīgās finansiālās izmaksas ir aprēķināmas, pamatojoties uz vienotu procentu likmi, ko Savienībai katra grāmatvedības gada sākumā nosaka Komisija. Šī procentu likme atbilst vidējām 3 mēnešu un 12 mēnešu Euribor nākotnes procentu likmēm, kas reģistrētas sešos mēnešos pirms dalībvalstu paziņojuma, kā paredzēts minētā pielikuma I.2. punkta pirmajā daļā, attiecībā viena trešdaļa pret divām trešdaļām.

| (3) | Turklāt saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.2. punkta otro daļu, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka piemērojamā likme, ko šī dalībvalsts ir uzņēmusies, ir 0 %. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo attiecīgajā atsauces periodā tai lauksaimniecības produktu intervences krājumos nebija, Komisija nosaka šo procentu likmi saskaņā ar minētā punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.2. punkta otro daļu, ja dalībvalsts neiesniedz paziņojumu saskaņā ar minētā punkta pirmajā daļā norādīto formu un termiņiem, uzskata, ka piemērojamā likme, ko šī dalībvalsts ir uzņēmusies, ir 0 %. Ja dalībvalsts paziņo, ka tai nav radušās ar procentu likmēm saistītās izmaksas, jo attiecīgajā atsauces periodā tai lauksaimniecības produktu intervences krājumos nebija, Komisija nosaka šo procentu likmi saskaņā ar minētā punkta trešo daļu.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.3. punktu procentu likmi, kas noteikta, pamatojoties uz minētā pielikuma I.2. punktu, salīdzina ar vienoto procentu likmi, kas noteikta, pamatojoties uz minētā pielikuma I.1. punktu. Katrai dalībvalstij piemēro zemāko no šīm divām procentu likmēm. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.3. punktu procentu likmi, kas noteikta, pamatojoties uz minētā pielikuma I.2. punktu, salīdzina ar vienoto procentu likmi, kas noteikta, pamatojoties uz minētā pielikuma I.1. punktu. Katrai dalībvalstij piemēro zemāko no šīm divām procentu likmēm.

| (5) | Ievērojot to, ka nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos sešu mēnešu atsauces periodā no 2014. gada marta līdz augustam, dalībvalstīm nav jāiesniedz paziņojumi saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.2. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot to, ka nebija lauksaimniecības produktu, kas nodoti valsts intervences krājumos sešu mēnešu atsauces periodā no 2014. gada marta līdz augustam, dalībvalstīm nav jāiesniedz paziņojumi saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikuma I.2. punkta pirmo daļu.

| (6) | Procentu likmes, kas jāpiemēro attiecībā uz ELGF 2015. grāmatvedības gadu, būtu jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus, |
| --- | --- |

(6)

Procentu likmes, kas jāpiemēro attiecībā uz ELGF 2015. grāmatvedības gadu, būtu jānosaka, ņemot vērā šos dažādos faktorus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz izdevumiem, kas dalībvalstīm rodas kā finansiālās izmaksas par līdzekļu mobilizēšanu intervences produktu iegādei un kas attiecināmi uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2015. grāmatvedības gadu, Deleģētās regulas (ES) Nr. 906/2014 I pielikumā paredzētās procentu likmes, piemērojot saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu, nosaka vienotas 0,4 % likmes apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 906/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz valsts intervences izdevumiem (OV L 255, 28.8.2014., 1. lpp.).

2

---

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1080/2014

(2014. gada 14. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 14. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 64,7 |
| MA | 141,8 |
| MK | 53,7 |
| ZZ | 86,7 |
| 0707 00 05 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0709 93 10 | TR | 138,6 |
| ZZ | 138,6 |
| 0805 50 10 | AR | 93,7 |
| BR | 84,6 |
| CL | 122,6 |
| TR | 111,7 |
| UY | 103,5 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 104,0 |
| 0806 10 10 | BR | 182,5 |
| MK | 34,4 |
| TR | 142,4 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | BA | 49,5 |
| BR | 58,7 |
| CL | 64,1 |
| NZ | 143,9 |
| US | 192,1 |
| ZA | 119,6 |
| ZZ | 104,7 |
| 0808 30 90 | CN | 75,7 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 80,2 |
| ZZ | 90,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

64,7

MA

141,8

MK

53,7

ZZ

86,7

0707 00 05

TR

158,2

ZZ

158,2

0709 93 10

TR

138,6

ZZ

138,6

0805 50 10

AR

93,7

BR

84,6

CL

122,6

TR

111,7

UY

103,5

ZA

108,1

ZZ

104,0

0806 10 10

BR

182,5

MK

34,4

TR

142,4

ZZ

119,8

0808 10 80

BA

49,5

BR

58,7

CL

64,1

NZ

143,9

US

192,1

ZA

119,6

ZZ

104,7

0808 30 90

CN

75,7

TR

116,3

ZA

80,2

ZZ

90,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 13. oktobris),

ar ko svītro no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša atsauci uz saskaņoto standartu EN 1384:2012 “Aizsargķiveres jāšanas sportam” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 7236)

(2014/714/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

tā kā:

| (1) | Ja valsts standarts, kurā transponēts saskaņotais standarts, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām, kas izklāstītas Padomes Direktīvas 89/686/EEK (2) II pielikumā, pieņem, ka saskaņā ar šo standartu ražotais individuālais aizsardzības līdzeklis atbilst attiecīgajām pamatprasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ja valsts standarts, kurā transponēts saskaņotais standarts, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām, kas izklāstītas Padomes Direktīvas 89/686/EEK (2) II pielikumā, pieņem, ka saskaņā ar šo standartu ražotais individuālais aizsardzības līdzeklis atbilst attiecīgajām pamatprasībām.

| (2) | Atbilstoši Direktīvas 89/686/EEK 6. panta 1. punktam Komisija ir iesniegusi formālu iebildumu pret standartu EN 1384:1996 “Aizsargķiveres jāšanas sportam”, kas saskaņots atbilstīgi Direktīvai 89/686/EEK. Atsauce uz standartu tika pirmoreiz publicēta OV C 180, 14.6.1997., un A1. grozījumi tika publicēti OV C 190, 10.8.2002. Kopš tā laika CEN ir publicējusi standarta jaunu versiju EN 1384:2012, un tā ir iekļauta OV C 395, 20.12.2012.; 2013. gada 30. aprīlī ir notecējis termiņš pieņēmumam par atbilstību aizstātajam standartam EN 1384:1996. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Direktīvas 89/686/EEK 6. panta 1. punktam Komisija ir iesniegusi formālu iebildumu pret standartu EN 1384:1996 “Aizsargķiveres jāšanas sportam”, kas saskaņots atbilstīgi Direktīvai 89/686/EEK. Atsauce uz standartu tika pirmoreiz publicēta OV C 180, 14.6.1997., un A1. grozījumi tika publicēti OV C 190, 10.8.2002. Kopš tā laika CEN ir publicējusi standarta jaunu versiju EN 1384:2012, un tā ir iekļauta OV C 395, 20.12.2012.; 2013. gada 30. aprīlī ir notecējis termiņš pieņēmumam par atbilstību aizstātajam standartam EN 1384:1996.

| (3) | Jaunā versija tagad ir saskaņota un sniedz atbilstības pieņēmumu; tomēr standarts nav būtiski mainījies. Tā kā ar jauno versiju nav novērsti standarta trūkumi, Komisija atjaunināja oficiālo iebildumu pret standartu EN 1384:2012. |
| --- | --- |

(3)

Jaunā versija tagad ir saskaņota un sniedz atbilstības pieņēmumu; tomēr standarts nav būtiski mainījies. Tā kā ar jauno versiju nav novērsti standarta trūkumi, Komisija atjaunināja oficiālo iebildumu pret standartu EN 1384:2012.

| (4) | Oficiālais iebildums pamatots ar to, ka standarts nepietiekami aptver veselības aizsardzības un drošības pamatprasības, kas minētas Direktīvas 89/686/EEK 3. pantā un noteiktas tās II pielikumā, un uzrāda zemāku drošības līmeni salīdzinājumā ar citiem aizsargķiveru drošības standartiem (kā Snell standarts vai PAS 015 jātnieku aizsargķiverēm), it īpaši attiecībā uz trieciena absorbciju, čaulas caursitumu un ķiveres stabilitāti. Izskatījusi standartu EN 1384:2012 un konsultējusies ar ekspertiem, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi uzlabojumi šādās jomās:






  — | trieciena absorbcija: vairums salīdzināmo standartu izmanto vairāk nekā vienu triecienu pret laktu, un tajos ir augstāki enerģijas līmeņi, |
| --- | --- | --- |

(4)

Oficiālais iebildums pamatots ar to, ka standarts nepietiekami aptver veselības aizsardzības un drošības pamatprasības, kas minētas Direktīvas 89/686/EEK 3. pantā un noteiktas tās II pielikumā, un uzrāda zemāku drošības līmeni salīdzinājumā ar citiem aizsargķiveru drošības standartiem (kā Snell standarts vai PAS 015 jātnieku aizsargķiverēm), it īpaši attiecībā uz trieciena absorbciju, čaulas caursitumu un ķiveres stabilitāti. Izskatījusi standartu EN 1384:2012 un konsultējusies ar ekspertiem, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi uzlabojumi šādās jomās:

—

trieciena absorbcija: vairums salīdzināmo standartu izmanto vairāk nekā vienu triecienu pret laktu, un tajos ir augstāki enerģijas līmeņi,

| — | čaulas caursitums: masas kritiena augstums ir tikai puse no Snell standartā prasītā, |
| --- | --- |

—

čaulas caursitums: masas kritiena augstums ir tikai puse no Snell standartā prasītā,

| — | sāniskā stabilitāte: nav sāniskās stabilitātes prasību, kas liktu izgatavot ķiveri, kura ir pietiekami izturīga pret liela spēka iedarbību no sāniem, |
| --- | --- |

—

sāniskā stabilitāte: nav sāniskās stabilitātes prasību, kas liktu izgatavot ķiveri, kura ir pietiekami izturīga pret liela spēka iedarbību no sāniem,

| — | aizsargājamais apvidus: vairāk jādomā par deniņu apvidu, un nebūtu jāietekmē dzirdamība, |
| --- | --- |

—

aizsargājamais apvidus: vairāk jādomā par deniņu apvidu, un nebūtu jāietekmē dzirdamība,

| — | redzeslauks: nav redzeslauka prasību, kas nodrošinātu labu redzamību jājot, |
| --- | --- |

—

redzeslauks: nav redzeslauka prasību, kas nodrošinātu labu redzamību jājot,

| — | ķiveres stabilitāte: varētu iekļaut tādu pašu stabilitātes testu kā PAS 015, lai nodrošinātu, ka jājot ķivere uz galvas nekustas. |
| --- | --- |

—

ķiveres stabilitāte: varētu iekļaut tādu pašu stabilitātes testu kā PAS 015, lai nodrošinātu, ka jājot ķivere uz galvas nekustas.

| (5) | Ņemot vērā iepriekš minētos uzlabojamos drošības aspektus, standarts EN 1384:2012 nespēj nodrošināt pieņēmumu par atbilstību Direktīvas 89/686/EEK veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām. Tādēļ no OV būtu jāizņem atsauce uz standartu EN 1384:2012. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā iepriekš minētos uzlabojamos drošības aspektus, standarts EN 1384:2012 nespēj nodrošināt pieņēmumu par atbilstību Direktīvas 89/686/EEK veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām. Tādēļ no OV būtu jāizņem atsauce uz standartu EN 1384:2012.

| (6) | Regulu (ES) Nr. 1025/2012 piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 26. pantu Direktīvas 89/686/EEK 6. panta 1. punkts tiek svītrots un atsauces uz svītrotajiem noteikumiem jāuzskata par atsaucēm uz regulas 11. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Regulu (ES) Nr. 1025/2012 piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās regulas 26. pantu Direktīvas 89/686/EEK 6. panta 1. punkts tiek svītrots un atsauces uz svītrotajiem noteikumiem jāuzskata par atsaucēm uz regulas 11. pantu.

| (7) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas standartizācijas organizācijām, Eiropas ieinteresēto personu organizācijām, kuras saņem Savienības finansējumu, un individuālo aizsardzības līdzekļu darba grupu. |
| --- | --- |

(7)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas standartizācijas organizācijām, Eiropas ieinteresēto personu organizācijām, kuras saņem Savienības finansējumu, un individuālo aizsardzības līdzekļu darba grupu.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 22. pantu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 22. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša svītro atsauci uz standartu EN 1384:2012 “Aizsargķiveres jāšanas sportam”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Padomes 1989. gada 21. decembra Direktīva 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.).

2

---

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 14. oktobris)

par tādas trešās valsts noteikšanu, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2014/715/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 31. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) izveido Savienības sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz valstīm, kurām noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, nesadarbīgu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no nesadarbīgu valstu saraksta, nesadarbīgu valstu saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Eiropas Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Eiropas Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (4) | Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatojas uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Nesadarbīgu trešo valstu statusa noteikšana pamatojas uz visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (5) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padome var izveidot nesadarbīgu valstu sarakstu. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padome var izveidot nesadarbīgu valstu sarakstu. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu trešo valstu karoga valstīm ir jāpaziņo Komisijai par pasākumiem šo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu trešo valstu karoga valstīm ir jāpaziņo Komisijai par pasākumiem šo valstu zvejas kuģiem piemērojamo tiesību aktu, noteikumu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisija administratīvi sadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz šīs regulas nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisija ar 2012. gada 15. novembra lēmumu (2) (“2012. gada 15. novembra lēmums”) astoņām trešām valstīm paziņoja par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm atbilstoši NNN zvejas regulai. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisija ar 2012. gada 15. novembra lēmumu (2) (“2012. gada 15. novembra lēmums”) astoņām trešām valstīm paziņoja par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm atbilstoši NNN zvejas regulai.

| (9) | Komisija savā 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda provizoriska statusa noteikšanas pamatā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija savā 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļāva informāciju par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija šāda provizoriska statusa noteikšanas pamatā.

| (10) | Arī 2012. gada 15. novembrī Komisija ar atsevišķām vēstulēm informēja minētās astoņas trešās valstis par to, ka tā apsver iespēju tām noteikt nesadarbīgu trešo valstu statusu. Minētajām vēstulēm bija pievienots 2012. gada 15. novembra lēmums. |
| --- | --- |

(10)

Arī 2012. gada 15. novembrī Komisija ar atsevišķām vēstulēm informēja minētās astoņas trešās valstis par to, ka tā apsver iespēju tām noteikt nesadarbīgu trešo valstu statusu. Minētajām vēstulēm bija pievienots 2012. gada 15. novembra lēmums.

| (11) | Komisija minētajās vēstulēs uzsvēra, ka, lai izvairītos no tāda statusa noteikšanas un ierosinājuma iekļaut oficiālajā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, kā attiecīgi paredzēts NNN zvejas regulas 31. un 33. pantā, attiecīgās trešās valstis tiek aicinātas, cieši sadarbojoties ar Komisiju, izveidot un īstenot rīcības plānu, lai novērstu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Attiecīgajām valstīm laikus un efektīvi īstenojot rīcības plānu, tās būtu varējušas izvairīties no tā, ka tām tiek noteikts nesadarbīgu trešo valstu statuss un ka tās tiek ierosināts iekļaut galīgajos sarakstos. |
| --- | --- |

(11)

Komisija minētajās vēstulēs uzsvēra, ka, lai izvairītos no tāda statusa noteikšanas un ierosinājuma iekļaut oficiālajā nesadarbīgu trešo valstu sarakstā, kā attiecīgi paredzēts NNN zvejas regulas 31. un 33. pantā, attiecīgās trešās valstis tiek aicinātas, cieši sadarbojoties ar Komisiju, izveidot un īstenot rīcības plānu, lai novērstu 2012. gada 15. novembra lēmumā norādītos trūkumus. Attiecīgajām valstīm laikus un efektīvi īstenojot rīcības plānu, tās būtu varējušas izvairīties no tā, ka tām tiek noteikts nesadarbīgu trešo valstu statuss un ka tās tiek ierosināts iekļaut galīgajos sarakstos.

| (12) | Rezultātā Komisija aicināja attiecīgās astoņas trešās valstis: i) veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļautās darbības; ii) novērtēt Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļauto darbību īstenošanu; un iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai sīki izstrādātus ziņojumus, kuros novērtēta katra veiktā darbība, cita starpā attiecībā uz valstu individuālo un/vai vispārējo efektivitāti pilnībā atbilstošas zivsaimniecības kontroles sistēmas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(12)

Rezultātā Komisija aicināja attiecīgās astoņas trešās valstis: i) veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļautās darbības; ii) novērtēt Komisijas ierosinātajos rīcības plānos iekļauto darbību īstenošanu; un iii) ik pēc sešiem mēnešiem sūtīt Komisijai sīki izstrādātus ziņojumus, kuros novērtēta katra veiktā darbība, cita starpā attiecībā uz valstu individuālo un/vai vispārējo efektivitāti pilnībā atbilstošas zivsaimniecības kontroles sistēmas nodrošināšanā.

| (13) | Attiecīgajām astoņām trešām valstīm tika dota iespēja atbildēt rakstiski uz Komisijas lēmumā skaidri norādītajiem jautājumiem, kā arī uz citu saistīto informāciju. Šīm valstīm ļāva sniegt pierādījumus, lai atspēkotu vai papildinātu 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļautos faktus, vai attiecīgā gadījumā pieņemtu rīcības plānu un pasākumus situācijas uzlabošanai. Attiecīgajām astoņām valstīm tika apstiprināts, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

(13)

Attiecīgajām astoņām trešām valstīm tika dota iespēja atbildēt rakstiski uz Komisijas lēmumā skaidri norādītajiem jautājumiem, kā arī uz citu saistīto informāciju. Šīm valstīm ļāva sniegt pierādījumus, lai atspēkotu vai papildinātu 2012. gada 15. novembra lēmumā iekļautos faktus, vai attiecīgā gadījumā pieņemtu rīcības plānu un pasākumus situācijas uzlabošanai. Attiecīgajām astoņām valstīm tika apstiprināts, ka tām ir tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju.

| (14) | Tāpēc Komisija ar savu 2012. gada 15. novembra lēmumu un vēstulēm uzsāka dialoga procesu ar attiecīgajām astoņām trešām valstīm un norādīja, ka seši mēneši, pēc Komisijas domām, ir pietiekami ilgs laikposms, lai panāktu vienošanos. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Komisija ar savu 2012. gada 15. novembra lēmumu un vēstulēm uzsāka dialoga procesu ar attiecīgajām astoņām trešām valstīm un norādīja, ka seši mēneši, pēc Komisijas domām, ir pietiekami ilgs laikposms, lai panāktu vienošanos.

| (15) | Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Attiecīgo astoņu trešo valstu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Attiecīgās astoņas valstis tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apsvērumiem. |
| --- | --- |

(15)

Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Attiecīgo astoņu trešo valstu mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko tās iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā. Attiecīgās astoņas valstis tika mutiski vai rakstiski informētas par Komisijas apsvērumiem.

| (16) | Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika (Šrilanka) neatspēkoja Komisijas norādītos faktus, kā arī neīstenoja rīcības plānu situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(16)

Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika (Šrilanka) neatspēkoja Komisijas norādītos faktus, kā arī neīstenoja rīcības plānu situācijas labošanai.

| (17) | Šis Komisijas īstenošanas lēmums, ar ko Šrilanka tiek noteikta kā tāda trešā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu NNN zvejas apkarošanā, ir izmeklēšanas un dialoga procesa rezultāts NNN zvejas regulas īstenošanas kontekstā. Šis process atbilda minētajā regulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām, kas cita starpā attiecas uz trešās valsts pienākumiem, kuri tai ir saistoši saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(17)

Šis Komisijas īstenošanas lēmums, ar ko Šrilanka tiek noteikta kā tāda trešā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu NNN zvejas apkarošanā, ir izmeklēšanas un dialoga procesa rezultāts NNN zvejas regulas īstenošanas kontekstā. Šis process atbilda minētajā regulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām, kas cita starpā attiecas uz trešās valsts pienākumiem, kuri tai ir saistoši saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valstij, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (18) | Komisijas īstenošanas lēmumā, ar ko Šrilanka tiek noteikta kā tāda trešā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanā, ietvertas sekas, kas norādītas NNN zvejas regulas 18. panta 1. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas īstenošanas lēmumā, ar ko Šrilanka tiek noteikta kā tāda trešā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanā, ietvertas sekas, kas norādītas NNN zvejas regulas 18. panta 1. punkta g) apakšpunktā.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ ŠRILANKU

| (19) | Komisija 2012. gada 15. novembrī saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja Šrilankai, ka tā apsvērusi iespēju noteikt Šrilankai nesadarbīgas trešās valsts statusu (3). |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2012. gada 15. novembrī saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu paziņoja Šrilankai, ka tā apsvērusi iespēju noteikt Šrilankai nesadarbīgas trešās valsts statusu (3).

| (20) | Komisija aicināja Šrilanku ciešā sadarbībā ar tās dienestiem izveidot rīcības plānu, lai novērstu tās 2012. gada 15. novembra lēmumā noteiktos trūkumus. |
| --- | --- |

(20)

Komisija aicināja Šrilanku ciešā sadarbībā ar tās dienestiem izveidot rīcības plānu, lai novērstu tās 2012. gada 15. novembra lēmumā noteiktos trūkumus.

| (21) | Galvenie trūkumi, kurus Komisija apzināja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību aktu saistības, jo īpaši saistībā ar atbilstīga tiesiskā regulējuma pieņemšanu, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības trūkumu, novērotāju sistēmas trūkumu, stingras sankciju sistēmas trūkumu un nozvejas sertifikācijas sistēmas neatbilstīgu īstenošanu. Pārējie noteiktie trūkumi ir vispārīgāk saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) ieteikumiem un rezolūciju ievērošanu. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai (IPOA IUU). Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(21)

Galvenie trūkumi, kurus Komisija apzināja ierosinātajā rīcības plānā, bija saistīti ar vairākiem neveiksmīgiem centieniem īstenot starptautisko tiesību aktu saistības, jo īpaši saistībā ar atbilstīga tiesiskā regulējuma pieņemšanu, atbilstīgas un efektīvas uzraudzības trūkumu, novērotāju sistēmas trūkumu, stingras sankciju sistēmas trūkumu un nozvejas sertifikācijas sistēmas neatbilstīgu īstenošanu. Pārējie noteiktie trūkumi ir vispārīgāk saistīti ar starptautisko saistību izpildi, tostarp reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) ieteikumiem un rezolūciju ievērošanu. Tika norādīts, ka netiek ievēroti arī attiecīgo iestāžu sniegtie ieteikumi un rezolūcijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskais plāns nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanai (IPOA IUU). Tomēr nesaistošu ieteikumu un rezolūciju neievērošana tika uzskatīta vien par papildinošiem, nevis galvenajiem pierādījumiem.

| (22) | Iesniedzot dokumentus 2012. gada 14. decembrī, Šrilanka informēja Komisiju par institucionālo kārtību, kas izveidota, lai novērstu ierosinātajā rīcības plānā apzinātos trūkumus. |
| --- | --- |

(22)

Iesniedzot dokumentus 2012. gada 14. decembrī, Šrilanka informēja Komisiju par institucionālo kārtību, kas izveidota, lai novērstu ierosinātajā rīcības plānā apzinātos trūkumus.

| (23) | Šrilanka iesniedza rakstiskas piezīmes 2012. gada 31. decembrī un 2013. gada 4. janvārī. |
| --- | --- |

(23)

Šrilanka iesniedza rakstiskas piezīmes 2012. gada 31. decembrī un 2013. gada 4. janvārī.

| (24) | Komisija 2013. gada 7. februāra vēstulē lūdza Šrilanku sniegt atjauninātu informāciju par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2013. gada 7. februāra vēstulē lūdza Šrilanku sniegt atjauninātu informāciju par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām.

| (25) | Šrilankas iestādes 2013. gada 13. martā iesniedza šādus dokumentus: i) pavadvēstuli un paskaidrojumu; ii) atjauninātu informāciju par Šrilankas izvēlēto laiku visām veicamajām darbībām; iii) atjauninātu informāciju par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām; iv) 2013. gada valsts rīcības plānu cīņai pret NNN zveju; v) administratīvo procedūru un pamatnostādņu atjauninājumus saistībā ar nozvejas sertifikātu izmantošanu; vi) budžeta piešķīrumu 2013. gadā apakšnodaļas izveidei Zvejas un ūdeņu resursu attīstības departamenta kvalitātes kontroles nodaļā lidostā; vii) pārskatīto tiesību aktu projekta tekstus saistībā ar atbilstību juridiskajām saistībām, tāljūras flotes uzraudzību un preventīvajām sankcijām; viii) izpratnes veidošanas shēmas nozvejas sertifikācijas sistēmas dalībniekiem; ix) inspekcijas shēmu un x) pamatnostādnes NNN zvejas darbību izmeklēšanas procedūrām atklātā jūrā. |
| --- | --- |

(25)

Šrilankas iestādes 2013. gada 13. martā iesniedza šādus dokumentus: i) pavadvēstuli un paskaidrojumu; ii) atjauninātu informāciju par Šrilankas izvēlēto laiku visām veicamajām darbībām; iii) atjauninātu informāciju par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām; iv) 2013. gada valsts rīcības plānu cīņai pret NNN zveju; v) administratīvo procedūru un pamatnostādņu atjauninājumus saistībā ar nozvejas sertifikātu izmantošanu; vi) budžeta piešķīrumu 2013. gadā apakšnodaļas izveidei Zvejas un ūdeņu resursu attīstības departamenta kvalitātes kontroles nodaļā lidostā; vii) pārskatīto tiesību aktu projekta tekstus saistībā ar atbilstību juridiskajām saistībām, tāljūras flotes uzraudzību un preventīvajām sankcijām; viii) izpratnes veidošanas shēmas nozvejas sertifikācijas sistēmas dalībniekiem; ix) inspekcijas shēmu un x) pamatnostādnes NNN zvejas darbību izmeklēšanas procedūrām atklātā jūrā.

| (26) | Tehniskā apspriešanās starp Komisiju un Šrilanku notika Briselē 2013. gada 17. aprīlī. Šīs sanāksmes laikā Šrilankas iestādes iepazīstināja Komisiju ar savu jaunāko valsts rīcības plānu NNN zvejas apkarošanai, kā arī plānotajiem pasākumiem, lai uzlabotu nozvejas sertifikātos ietvertās informācijas kontrolpārbaudi, un uzsākto tiesiskā regulējuma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(26)

Tehniskā apspriešanās starp Komisiju un Šrilanku notika Briselē 2013. gada 17. aprīlī. Šīs sanāksmes laikā Šrilankas iestādes iepazīstināja Komisiju ar savu jaunāko valsts rīcības plānu NNN zvejas apkarošanai, kā arī plānotajiem pasākumiem, lai uzlabotu nozvejas sertifikātos ietvertās informācijas kontrolpārbaudi, un uzsākto tiesiskā regulējuma pārskatīšanu.

| (27) | Šrilanka 2013. gada 30. maijā un 2013. gada 3. jūnijā iesniegtajos dokumentos uzsvēra savu apņemšanos laikus īstenot Šrilankas izstrādātās pamatnostādnes, vienlaikus pieņemot grozījumus tiesību aktos, lai pastiprinātu soda sankcijas par NNN zveju, un uzsākot kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) iepirkuma procesu. |
| --- | --- |

(27)

Šrilanka 2013. gada 30. maijā un 2013. gada 3. jūnijā iesniegtajos dokumentos uzsvēra savu apņemšanos laikus īstenot Šrilankas izstrādātās pamatnostādnes, vienlaikus pieņemot grozījumus tiesību aktos, lai pastiprinātu soda sankcijas par NNN zveju, un uzsākot kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) iepirkuma procesu.

| (28) | Pamatojoties uz progresu, kas konstatēts laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūnija sākumam, Komisija ar 2013. gada 11. jūnija vēstuli informēja Šrilanku, ka, lai sasniegtu taustāmus rezultātus 2012. gada 15. novembra lēmumā norādīto trūkumu novēršanā un nepieciešamo darbību pabeigšanā, Komisija uzturēs dialogu ar Šrilanku vēl papildu deviņu mēnešu laikposmā, līdz 2014. gada 28. februārim. Šai vēstulei 2013. gada 20. jūnijā sekoja atjaunināts Komisijas rīcības plāna priekšlikums. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz progresu, kas konstatēts laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada jūnija sākumam, Komisija ar 2013. gada 11. jūnija vēstuli informēja Šrilanku, ka, lai sasniegtu taustāmus rezultātus 2012. gada 15. novembra lēmumā norādīto trūkumu novēršanā un nepieciešamo darbību pabeigšanā, Komisija uzturēs dialogu ar Šrilanku vēl papildu deviņu mēnešu laikposmā, līdz 2014. gada 28. februārim. Šai vēstulei 2013. gada 20. jūnijā sekoja atjaunināts Komisijas rīcības plāna priekšlikums.

| (29) | Šrilanka 2013. gada 22. augustā iesniedza progresa ziņojumu par laikposmu no 2013. gada 31. maija līdz 2013. gada 15. augustam, un pēc tam, 2013. gada 28. oktobrī, tika iesniegta informācija par grozīto tiesību aktu pieņemšanas procedūru. |
| --- | --- |

(29)

Šrilanka 2013. gada 22. augustā iesniedza progresa ziņojumu par laikposmu no 2013. gada 31. maija līdz 2013. gada 15. augustam, un pēc tam, 2013. gada 28. oktobrī, tika iesniegta informācija par grozīto tiesību aktu pieņemšanas procedūru.

| (30) | Komisija apmeklēja attiecīgās Šrilankas iestādes 2014. gada 28.–30. janvārī. Minētās iestādes tika informētas par situācijas progresu saskaņā ar 2012. gada 15. novembra lēmumu un ierosināto rīcības plānu. Komisijas apmeklējuma laikā Šrilankas iestādēm bija iespēja izteikt apgalvojumus un sniegt attiecīgos dokumentus, atbildot uz 2012. gada 15. novembra lēmumu, kā arī informēt Komisiju par jaunākajiem notikumiem saistībā ar rīcības plāna progresu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija apmeklēja attiecīgās Šrilankas iestādes 2014. gada 28.–30. janvārī. Minētās iestādes tika informētas par situācijas progresu saskaņā ar 2012. gada 15. novembra lēmumu un ierosināto rīcības plānu. Komisijas apmeklējuma laikā Šrilankas iestādēm bija iespēja izteikt apgalvojumus un sniegt attiecīgos dokumentus, atbildot uz 2012. gada 15. novembra lēmumu, kā arī informēt Komisiju par jaunākajiem notikumiem saistībā ar rīcības plāna progresu.

| (31) | Šrilanka 2014. gada 27. martā iesniedza vēl vienu progresa ziņojumu, kas attiecās uz laikposmu no 2013. gada 16. augusta līdz 2014. gada 21. martam, iesniedzot šādus dokumentus: i) atjauninātu informāciju par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām; ii) atjauninātu grafiku valsts rīcības plāna īstenošanai cīņā pret NNN zveju; iii) Zvejas un ūdeņu resursu attīstības ministrijas vēstules Ārlietu ministrijai, lūdzot pieeju FAO Atbilstības nolīgumam un to valstspiederīgo lietu izmeklēšanai, kas iesaistīti NNN zvejā ar citu valstu karogiem; iv) VMS finansējuma lūgumu un pierādījumu par prasību attiecībā uz radarbāku; v) informāciju par izpratnes veidošanas apmācībām un vi) paraugus no pārskatītā 2014. gada zvejas žurnāla un inspekcijas plāna ostās attiecībā uz dziļjūras un atklātās jūras zvejas kuģiem. Informācijā bija ietverta arī pārskatītā Zvejniecības likuma pieņemšana Šrilankas parlamentā 2013. gada 5. novembrī. Šrilanka 2014. gada 1. augustā iesniedza papildu progresa ziņojumu, kurš attiecās uz laikposmu līdz 2014. gada jūlijam un kurā papildus atjauninātajai informācijai par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām un atjauninātajam grafikam par valsts rīcības plāna īstenošanu cīņā pret NNN zveju bija ietverta arī Ārlietu ministrijas vēstule Zvejas un ūdeņu resursu attīstības ministrijai ar informāciju, ka apstiprināšanas dokumenta kopija par pievienošanos FAO Atbilstības nolīgumam tiks iesniegta, tiklīdz pievienošanās būs notikusi; lūgums ģenerālprokuroram ieviest pastiprinātas sankcijas spēkā esošajos tiesību aktos; 2 vēstules no juridisko aktu sagatavotājiem ar pārskatīto noteikumu projektu attiecīgi par zvejas darbībām atklātā jūrā un nozvejas datu apkopošanu, kā arī kopsavilkums par izpratnes veidošanas programmām tāljūras kapteiņiem un īstenošanas ziņojums IOTC par reģionālo novērotāju sistēmu. Šrilanka 2014. gada 29. augustā sniedza papildu informāciju, kurā skaidroja, kas panākts konstatēto trūkumu novēršanā (t. i., noteikumu projekti par zvejas darbībām atklātā jūrā un nozvejas datu apkopošanu, informatīvs apkārtraksts par sankcijām, informācija par novērotāju un inspekcijas programmām un informācija par panākto progresu konstatēto trūkumu novēršanā). Šrilanka 2014. gada 18. un 19. septembrī iesniedza jaunus dokumentus, kuri apliecināja, ka ir pieņemti noteikumi par zvejas darbībām atklātā jūrā un nozvejas datu apkopošanu, un kuros tika sniegta informācija par iekšējo darbu, kas veikts, izstrādājot valdības memorandu par stingru sankciju sistēmu, informācija par atbilstības panākšanu IOTC prasībām, par zvejas žurnālu, inspicēšanas un novērotāju sistēmas aptvērumu un par iespējamu pakāpenisku VMS radarbāku ieviešanu (kaut arī attiecīgais līgums vēl nav noslēgts un izpildīts) tās zvejas kuģos laikposmā no 2015. gada janvāra līdz 2015. gada augustam. |
| --- | --- |

(31)

Šrilanka 2014. gada 27. martā iesniedza vēl vienu progresa ziņojumu, kas attiecās uz laikposmu no 2013. gada 16. augusta līdz 2014. gada 21. martam, iesniedzot šādus dokumentus: i) atjauninātu informāciju par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām; ii) atjauninātu grafiku valsts rīcības plāna īstenošanai cīņā pret NNN zveju; iii) Zvejas un ūdeņu resursu attīstības ministrijas vēstules Ārlietu ministrijai, lūdzot pieeju FAO Atbilstības nolīgumam un to valstspiederīgo lietu izmeklēšanai, kas iesaistīti NNN zvejā ar citu valstu karogiem; iv) VMS finansējuma lūgumu un pierādījumu par prasību attiecībā uz radarbāku; v) informāciju par izpratnes veidošanas apmācībām un vi) paraugus no pārskatītā 2014. gada zvejas žurnāla un inspekcijas plāna ostās attiecībā uz dziļjūras un atklātās jūras zvejas kuģiem. Informācijā bija ietverta arī pārskatītā Zvejniecības likuma pieņemšana Šrilankas parlamentā 2013. gada 5. novembrī. Šrilanka 2014. gada 1. augustā iesniedza papildu progresa ziņojumu, kurš attiecās uz laikposmu līdz 2014. gada jūlijam un kurā papildus atjauninātajai informācijai par ierosinātā rīcības plāna galvenajām jomām un atjauninātajam grafikam par valsts rīcības plāna īstenošanu cīņā pret NNN zveju bija ietverta arī Ārlietu ministrijas vēstule Zvejas un ūdeņu resursu attīstības ministrijai ar informāciju, ka apstiprināšanas dokumenta kopija par pievienošanos FAO Atbilstības nolīgumam tiks iesniegta, tiklīdz pievienošanās būs notikusi; lūgums ģenerālprokuroram ieviest pastiprinātas sankcijas spēkā esošajos tiesību aktos; 2 vēstules no juridisko aktu sagatavotājiem ar pārskatīto noteikumu projektu attiecīgi par zvejas darbībām atklātā jūrā un nozvejas datu apkopošanu, kā arī kopsavilkums par izpratnes veidošanas programmām tāljūras kapteiņiem un īstenošanas ziņojums IOTC par reģionālo novērotāju sistēmu. Šrilanka 2014. gada 29. augustā sniedza papildu informāciju, kurā skaidroja, kas panākts konstatēto trūkumu novēršanā (t. i., noteikumu projekti par zvejas darbībām atklātā jūrā un nozvejas datu apkopošanu, informatīvs apkārtraksts par sankcijām, informācija par novērotāju un inspekcijas programmām un informācija par panākto progresu konstatēto trūkumu novēršanā). Šrilanka 2014. gada 18. un 19. septembrī iesniedza jaunus dokumentus, kuri apliecināja, ka ir pieņemti noteikumi par zvejas darbībām atklātā jūrā un nozvejas datu apkopošanu, un kuros tika sniegta informācija par iekšējo darbu, kas veikts, izstrādājot valdības memorandu par stingru sankciju sistēmu, informācija par atbilstības panākšanu IOTC prasībām, par zvejas žurnālu, inspicēšanas un novērotāju sistēmas aptvērumu un par iespējamu pakāpenisku VMS radarbāku ieviešanu (kaut arī attiecīgais līgums vēl nav noslēgts un izpildīts) tās zvejas kuģos laikposmā no 2015. gada janvāra līdz 2015. gada augustam.

| (32) | Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Šrilanka iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Šrilanka tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem. |
| --- | --- |

(32)

Komisija arī turpmāk centās iegūt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko Šrilanka iesniedza pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma, tika izskatītas un ņemtas vērā, turklāt Šrilanka tika mutiski vai rakstiski informēta par Komisijas apsvērumiem.

| (33) | Ņemot vērā apkopotos elementus, kā norādīts 34.–67. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Šrilanka nav pietiekami atrisinājusi problemātiskās jomas un trūkumus, kas aprakstīti 2012. gada 15. novembra lēmumā. Šrilanka nav arī pilnībā īstenojusi ierosinātos pasākumus, kas norādīti pievienotajā rīcības plānā. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā apkopotos elementus, kā norādīts 34.–67. apsvērumā, Komisija uzskata, ka Šrilanka nav pietiekami atrisinājusi problemātiskās jomas un trūkumus, kas aprakstīti 2012. gada 15. novembra lēmumā. Šrilanka nav arī pilnībā īstenojusi ierosinātos pasākumus, kas norādīti pievienotajā rīcības plānā.

3.   NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANA ŠRILANKAI

| (34) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija pārskatīja Šrilankas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un attiecīgajai informācijai, ko sniedza Šrilanka, kā arī ierosinātajam rīcības plānam un īstenotajiem situācijas uzlabošanas pasākumiem. Šīs pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija pārskatīja Šrilankas kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts starptautisko saistību izpildi atbilstīgi 2012. gada 15. novembra lēmuma secinājumiem un attiecīgajai informācijai, ko sniedza Šrilanka, kā arī ierosinātajam rīcības plānam un īstenotajiem situācijas uzlabošanas pasākumiem. Šīs pārskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   NNN zvejas atkārtota konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta a) apakšpunkts)

| (35) | Kā uzsvērts 2012. gada 15. novembra lēmuma 292. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka Šrilankā nav tiesību aktu, kas paredz zvejas licencēšanu atklātā jūrā. |
| --- | --- |

(35)

Kā uzsvērts 2012. gada 15. novembra lēmuma 292. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka Šrilankā nav tiesību aktu, kas paredz zvejas licencēšanu atklātā jūrā.

| (36) | Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 296. apsvērumā, 13 Šrilankas kuģi bija iekļauti IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projektā, jo tie bija pieķerti zvejojam, pārkāpjot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Kopš 2012. gada 15. novembra lēmuma Šrilanka nav aizliegusi saviem kuģiem zvejot nelegāli atklātā jūrā, kā arī tā nekavējoties nav pieņēmusi tiesību aktus, kas ļauj veikt zveju atklātā jūrā un izsniegt licences zvejai atklātā jūrā, lai izvairītos no tās zvejas kuģu nelegālām zvejas darbībām. Tā vietā Šrilanka 2013. gada 5. novembrī beidzot pieņēma pārskatīto Zvejniecības likumu, kas ļāva veikt zveju atklātā jūrā. Tā sagatavoja īstenošanas tiesību akta projektu atklātās jūras kuģu licencēšanai, un šis īstenošanas tiesību akts tika pieņemts 2014. gada septembrī (saskaņā ar iestāžu iesniegtajiem dokumentiem), bet vēl nav īstenots. Šrilanka arī samazināja to kuģu skaitu, kas darbojās IOTC, no 3 307 līdz 1 758 kuģiem, taču šie kuģi joprojām zvejo ar administratīvo atklātās jūras licenci, nevis ar likumīgu licenci. Šajā sakarībā ir jāatgādina, ka saskaņā ar ANO Nolīguma par zivju krājumiem (4) (UNFSA) 18. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punktu karoga valstij jāveic pasākumi, lai aizliegtu atklātā jūrā zveju tiem kuģiem, kas nav atbilstoši licencēti vai pilnvaroti zvejai. Pašlaik izveidojusies situācija skaidri pierāda, ka Šrilanka nerīkojas saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām kā karoga valsts. |
| --- | --- |

(36)

Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 296. apsvērumā, 13 Šrilankas kuģi bija iekļauti IOTC NNN zvejas kuģu saraksta projektā, jo tie bija pieķerti zvejojam, pārkāpjot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Kopš 2012. gada 15. novembra lēmuma Šrilanka nav aizliegusi saviem kuģiem zvejot nelegāli atklātā jūrā, kā arī tā nekavējoties nav pieņēmusi tiesību aktus, kas ļauj veikt zveju atklātā jūrā un izsniegt licences zvejai atklātā jūrā, lai izvairītos no tās zvejas kuģu nelegālām zvejas darbībām. Tā vietā Šrilanka 2013. gada 5. novembrī beidzot pieņēma pārskatīto Zvejniecības likumu, kas ļāva veikt zveju atklātā jūrā. Tā sagatavoja īstenošanas tiesību akta projektu atklātās jūras kuģu licencēšanai, un šis īstenošanas tiesību akts tika pieņemts 2014. gada septembrī (saskaņā ar iestāžu iesniegtajiem dokumentiem), bet vēl nav īstenots. Šrilanka arī samazināja to kuģu skaitu, kas darbojās IOTC, no 3 307 līdz 1 758 kuģiem, taču šie kuģi joprojām zvejo ar administratīvo atklātās jūras licenci, nevis ar likumīgu licenci. Šajā sakarībā ir jāatgādina, ka saskaņā ar ANO Nolīguma par zivju krājumiem (4) (UNFSA) 18. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) punktu karoga valstij jāveic pasākumi, lai aizliegtu atklātā jūrā zveju tiem kuģiem, kas nav atbilstoši licencēti vai pilnvaroti zvejai. Pašlaik izveidojusies situācija skaidri pierāda, ka Šrilanka nerīkojas saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām kā karoga valsts.

| (37) | Kopš 2012. gada 15. novembra lēmuma saskaņā ar informāciju, kas saņemta no IOTC
   (5), trīs Šrilankas karoga kuģus – Malshiri No 1, Gold Marine 5 un Lakpriya 2 – piekrastes valstis 2013. gadā pieķēra par iespējamu iesaistīšanos NNN zvejas darbībās. Ir jāatgādina, ka saskaņā ar UNFSA 18. panta 1. un 2. punktu karoga valsts ir atbildīga par tās kuģiem, kas darbojas atklātā jūrā. Turklāt saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) 118. pantu karoga valstij jāsadarbojas dzīvo resursu saglabāšanā un pārvaldīšanā, kas skaidri tiek pārkāpts ar tās flotes klātbūtni, kas darbojas IOTC bez likumīgām zvejas licencēm un tādējādi veic NNN zvejas darbības atbilstoši NNN zvejas regulas 2. panta definīcijām. |
| --- | --- |

(37)

Kopš 2012. gada 15. novembra lēmuma saskaņā ar informāciju, kas saņemta no IOTC
   (5), trīs Šrilankas karoga kuģus – Malshiri No 1, Gold Marine 5 un Lakpriya 2 – piekrastes valstis 2013. gadā pieķēra par iespējamu iesaistīšanos NNN zvejas darbībās. Ir jāatgādina, ka saskaņā ar UNFSA 18. panta 1. un 2. punktu karoga valsts ir atbildīga par tās kuģiem, kas darbojas atklātā jūrā. Turklāt saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) 118. pantu karoga valstij jāsadarbojas dzīvo resursu saglabāšanā un pārvaldīšanā, kas skaidri tiek pārkāpts ar tās flotes klātbūtni, kas darbojas IOTC bez likumīgām zvejas licencēm un tādējādi veic NNN zvejas darbības atbilstoši NNN zvejas regulas 2. panta definīcijām.

| (38) | Turklāt 2013. gadā tika konstatēts, ka 13 citi Šrilankas kuģi, kas tika pārbaudīti, šķērsojot piekrastes valsts ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ), pārkāpa IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Komisija uzskata, ka Šrilankas kuģu veiktās zvejas turpināšana, pārkāpjot IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, skaidri norāda uz to, ka Šrilanka nav izpildījusi savus karoga valsts pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, kā norādīts 37. apsvērumā. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt 2013. gadā tika konstatēts, ka 13 citi Šrilankas kuģi, kas tika pārbaudīti, šķērsojot piekrastes valsts ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ), pārkāpa IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Komisija uzskata, ka Šrilankas kuģu veiktās zvejas turpināšana, pārkāpjot IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, skaidri norāda uz to, ka Šrilanka nav izpildījusi savus karoga valsts pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, kā norādīts 37. apsvērumā.

| (39) | Tas arī pierāda, ka Šrilanka nenodrošina to, ka zvejas kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar tās karogu, neiesaistās NNN zvejā vai neatbalsta to, un tas neatbilst IPOA IUU 34. punktam, kurā norādīts, ka valstīm būtu jānodrošina, ka zvejas kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar to karogu, neiesaistās NNN zvejā vai neatbalsta to. Turklāt Šrilankas karoga kuģu klātbūtne, kā norādīts 36.–38. apsvērumā, arī norāda uz to, ka Šrilanka nepilda savas saistības atbilstoši UNFSA 19. panta 1. un 2. punktam, saskaņā ar ko karoga valstij ir jānodrošina, ka kuģi, kuri kuģo ar tās karogu, ievēro RZPO saglabāšanas un pārvaldības noteikumus. |
| --- | --- |

(39)

Tas arī pierāda, ka Šrilanka nenodrošina to, ka zvejas kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar tās karogu, neiesaistās NNN zvejā vai neatbalsta to, un tas neatbilst IPOA IUU 34. punktam, kurā norādīts, ka valstīm būtu jānodrošina, ka zvejas kuģi, kuriem ir tiesības kuģot ar to karogu, neiesaistās NNN zvejā vai neatbalsta to. Turklāt Šrilankas karoga kuģu klātbūtne, kā norādīts 36.–38. apsvērumā, arī norāda uz to, ka Šrilanka nepilda savas saistības atbilstoši UNFSA 19. panta 1. un 2. punktam, saskaņā ar ko karoga valstij ir jānodrošina, ka kuģi, kuri kuģo ar tās karogu, ievēro RZPO saglabāšanas un pārvaldības noteikumus.

| (40) | Komisija arī konstatēja, ka atbilstošos pasākumus saistībā ar atkārtoti veiktu NNN zveju Šrilanka nevarētu efektīvi pildīt tās tiesiskā regulējuma nepilnību dēļ. Tāpēc tā rīcības plānā ierosināja pārskatīt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajām saistībām attiecībā uz atklāto jūru, lai novērstu pietiekamu operatīvo līdzekļu trūkumu Šrilankas tāljūras flotes efektīvai uzraudzībai un lai radītu stingru sankciju sistēmu. |
| --- | --- |

(40)

Komisija arī konstatēja, ka atbilstošos pasākumus saistībā ar atkārtoti veiktu NNN zveju Šrilanka nevarētu efektīvi pildīt tās tiesiskā regulējuma nepilnību dēļ. Tāpēc tā rīcības plānā ierosināja pārskatīt tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajām saistībām attiecībā uz atklāto jūru, lai novērstu pietiekamu operatīvo līdzekļu trūkumu Šrilankas tāljūras flotes efektīvai uzraudzībai un lai radītu stingru sankciju sistēmu.

| (41) | Kā norādīts šā lēmuma 36. apsvērumā, Šrilanka 2013. gada novembrī pieņēma pārskatītu Zvejniecības likumu, kas ļauj tās kuģiem zvejot ārpus EEZ. Tomēr nepieciešamais likums, ar ko tiktu īstenota licenču sistēma zvejai atklātā jūrā, joprojām ir projekts, un tādējādi tas nav piemērojams. Pašlaik licences izsniedz pārvaldes iestādes bez iepriekš noteiktas procedūras un sistēmas. Turklāt pārskatītais Zvejniecības likums arī paredzēja sankciju palielināšanu par NNN zvejas pārkāpumiem, ko varētu uzskatīt kā preventīvu pasākumu tikai attiecībā uz daļu Šrilankas tāljūras flotes (konkrēti, uz maza izmēra laivām, kuras zvejo ārpus Šrilankas EEZ un kurām sankcijas var uzskatīt par atbilstošām, ievērojot šo kuģu ierobežoto zvejas kapacitāti). Tomēr Šrilankas lielizmēra kuģu (garāki par 24 metriem) flote 2013. un 2014. gadā ir palielinājusies, un jaunajā Zvejniecības likumā paredzēto sankciju līmeni, kuru piemēro šai flotes daļai, nevar uzskatīt par preventīvu pasākumu, jo šo kuģu zvejas kapacitāte ir 10–20 reizes lielāka nekā mazāko kuģu zvejas kapacitāte. Pašreizējā tiesību aktā (6) paredzēts maksimālais sods EUR 8 429 (LKR 1 500 000 (7)), ko nevar uzskatīt par efektīvu, lai nodrošinātu atbilstību, lai atturētu no pārkāpumu izdarīšanas un lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus, kas rodas no viņu nelikumīgajām darbībām. Tādējādi nevar uzskatīt, ka šāds sankciju līmenis atbilst UNFSA 19. panta 2. punktam, kurā cita starpā noteikts, ka sankciju smagumam jābūt atbilstīgam un ka pārkāpējiem jāatņem visi ieguvumi, kas rodas no viņu nelikumīgām darbībām. Tāpēc Komisija uzskata, ka Šrilankas ieviestā sankciju sistēma ir nepārprotami neatbilstīga un noteikti nav samērīga ar iespējamo pārkāpumu smagumu, pārkāpumu potenciālo ietekmi uz resursiem un potenciālo ieguvumu, kas varētu rasties no šādām nelikumīgām darbībām. |
| --- | --- |

(41)

Kā norādīts šā lēmuma 36. apsvērumā, Šrilanka 2013. gada novembrī pieņēma pārskatītu Zvejniecības likumu, kas ļauj tās kuģiem zvejot ārpus EEZ. Tomēr nepieciešamais likums, ar ko tiktu īstenota licenču sistēma zvejai atklātā jūrā, joprojām ir projekts, un tādējādi tas nav piemērojams. Pašlaik licences izsniedz pārvaldes iestādes bez iepriekš noteiktas procedūras un sistēmas. Turklāt pārskatītais Zvejniecības likums arī paredzēja sankciju palielināšanu par NNN zvejas pārkāpumiem, ko varētu uzskatīt kā preventīvu pasākumu tikai attiecībā uz daļu Šrilankas tāljūras flotes (konkrēti, uz maza izmēra laivām, kuras zvejo ārpus Šrilankas EEZ un kurām sankcijas var uzskatīt par atbilstošām, ievērojot šo kuģu ierobežoto zvejas kapacitāti). Tomēr Šrilankas lielizmēra kuģu (garāki par 24 metriem) flote 2013. un 2014. gadā ir palielinājusies, un jaunajā Zvejniecības likumā paredzēto sankciju līmeni, kuru piemēro šai flotes daļai, nevar uzskatīt par preventīvu pasākumu, jo šo kuģu zvejas kapacitāte ir 10–20 reizes lielāka nekā mazāko kuģu zvejas kapacitāte. Pašreizējā tiesību aktā (6) paredzēts maksimālais sods EUR 8 429 (LKR 1 500 000 (7)), ko nevar uzskatīt par efektīvu, lai nodrošinātu atbilstību, lai atturētu no pārkāpumu izdarīšanas un lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus, kas rodas no viņu nelikumīgajām darbībām. Tādējādi nevar uzskatīt, ka šāds sankciju līmenis atbilst UNFSA 19. panta 2. punktam, kurā cita starpā noteikts, ka sankciju smagumam jābūt atbilstīgam un ka pārkāpējiem jāatņem visi ieguvumi, kas rodas no viņu nelikumīgām darbībām. Tāpēc Komisija uzskata, ka Šrilankas ieviestā sankciju sistēma ir nepārprotami neatbilstīga un noteikti nav samērīga ar iespējamo pārkāpumu smagumu, pārkāpumu potenciālo ietekmi uz resursiem un potenciālo ieguvumu, kas varētu rasties no šādām nelikumīgām darbībām.

| (42) | Tādējādi Šrilankas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 118. panta un UNFSA 18., 19. un 20. panta noteikumus. |
| --- | --- |

(42)

Tādējādi Šrilankas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 118. panta un UNFSA 18., 19. un 20. panta noteikumus.

| (43) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 292.–299. apsvērumu un norises pēc 2012. gada 15. novembra, Komisijas saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata, ka Šrilanka kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Šrilankas karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, un nav veikusi pietiekamus pasākumus, lai novērstu dokumentētu un atkārtotu NNN zveju ar kuģiem, kas iepriekš kuģojuši ar tās karogu. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 292.–299. apsvērumu un norises pēc 2012. gada 15. novembra, Komisijas saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata, ka Šrilanka kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt Šrilankas karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, un nav veikusi pietiekamus pasākumus, lai novērstu dokumentētu un atkārtotu NNN zveju ar kuģiem, kas iepriekš kuģojuši ar tās karogu.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta b), c) un d) apakšpunkts)

| (44) | Kā izklāstīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 302.–311. apsvērumā, Komisija analizēja, vai Šrilanka efektīvi sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanā un saistītajās darbībās. |
| --- | --- |

(44)

Kā izklāstīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 302.–311. apsvērumā, Komisija analizēja, vai Šrilanka efektīvi sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanā un saistītajās darbībās.

| (45) | Kas attiecas uz 2012. gada 15. novembra lēmuma 293. apsvērumā minētajiem kuģiem, Šrilankai, kā norādīts minētā lēmuma 296. apsvērumā, bija pienākums ik mēnesi ziņot par darbībām, kas veiktas pret šiem kuģiem. Šī ziņošana īstenojās tikai deviņos no 12 mēnešiem 2013. gadā un divos no 4 mēnešiem 2014. gadā. Tādējādi, pārkāpjot UNFSA 20. panta noteikumus, kuros norādītas valstu saistības izmeklēt, sadarboties vai nu tieši, vai ar RZPO starpniecību, lai nodrošinātu atbilstību RZPO saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un to izpildi, Šrilanka nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautisko sadarbību un noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(45)

Kas attiecas uz 2012. gada 15. novembra lēmuma 293. apsvērumā minētajiem kuģiem, Šrilankai, kā norādīts minētā lēmuma 296. apsvērumā, bija pienākums ik mēnesi ziņot par darbībām, kas veiktas pret šiem kuģiem. Šī ziņošana īstenojās tikai deviņos no 12 mēnešiem 2013. gadā un divos no 4 mēnešiem 2014. gadā. Tādējādi, pārkāpjot UNFSA 20. panta noteikumus, kuros norādītas valstu saistības izmeklēt, sadarboties vai nu tieši, vai ar RZPO starpniecību, lai nodrošinātu atbilstību RZPO saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem un to izpildi, Šrilanka nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautisko sadarbību un noteikumu izpildi.

| (46) | Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 302. apsvērumā, kā arī iepriekš 45. apsvērumā, Šrilanka neizpildīja savas ikmēneša ziņošanas saistības attiecībā pret IOTC par 13 Šrilankas kuģiem, kas, iespējams, bija iesaistīti NNN zvejas darbībās, bet nebija iekļauti IOTC sarakstā. Tādējādi Šrilanka nav pierādījusi, ka tā pilda UNCLOS 94. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumus, kuros noteikts, ka karoga valsts jurisdikciju pār katru kuģi, kas kuģo ar tās karogu, un tā kapteini, virsniekiem un apkalpi uzņemas saskaņā ar nacionālo likumdošanu. |
| --- | --- |

(46)

Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 302. apsvērumā, kā arī iepriekš 45. apsvērumā, Šrilanka neizpildīja savas ikmēneša ziņošanas saistības attiecībā pret IOTC par 13 Šrilankas kuģiem, kas, iespējams, bija iesaistīti NNN zvejas darbībās, bet nebija iekļauti IOTC sarakstā. Tādējādi Šrilanka nav pierādījusi, ka tā pilda UNCLOS 94. panta 2. punkta b) apakšpunkta noteikumus, kuros noteikts, ka karoga valsts jurisdikciju pār katru kuģi, kas kuģo ar tās karogu, un tā kapteini, virsniekiem un apkalpi uzņemas saskaņā ar nacionālo likumdošanu.

| (47) | Turklāt, kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 306.–307. apsvērumā, Komisija analizēja, vai Šrilanka veica reālus izpildes pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai tika piemērotas pietiekami smagas sankcijas, lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no NNN zvejas. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt, kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 306.–307. apsvērumā, Komisija analizēja, vai Šrilanka veica reālus izpildes pasākumus attiecībā uz operatoriem, kas atbildīgi par NNN zveju, un vai tika piemērotas pietiekami smagas sankcijas, lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no NNN zvejas.

| (48) | Kā paskaidrots 41. apsvērumā, pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma pieņemšanas Šrilanka neieviesa stingru sankciju sistēmu savas flotes lielizmēra kuģu segmentā. Pašreizējais sankciju uzskaitījums neatbilst UNFSA 19. panta 2. punktam, kurā cita starpā noteikts, ka sankciju smagumam jābūt atbilstīgam un ka pārkāpējiem jāatņem visi ieguvumi, kas rodas no viņu nelikumīgajām darbībām. |
| --- | --- |

(48)

Kā paskaidrots 41. apsvērumā, pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma pieņemšanas Šrilanka neieviesa stingru sankciju sistēmu savas flotes lielizmēra kuģu segmentā. Pašreizējais sankciju uzskaitījums neatbilst UNFSA 19. panta 2. punktam, kurā cita starpā noteikts, ka sankciju smagumam jābūt atbilstīgam un ka pārkāpējiem jāatņem visi ieguvumi, kas rodas no viņu nelikumīgajām darbībām.

| (49) | Pieejamie dati joprojām apstiprina, ka Šrilanka nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no starptautiskajiem tiesību aktiem, attiecībā uz reāliem noteikumu izpildes pasākumiem. Šajā saistībā, kā paskaidrots 36.–38. apsvērumā, tas, ka joprojām ir kuģi, kuri zvejo, pārkāpjot IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, liecina par to, ka Šrilanka nepilda savas saistības attiecībā uz tās kuģiem, kas darbojas atklātā jūrā, kā noteikts UNFSA 18. panta 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

(49)

Pieejamie dati joprojām apstiprina, ka Šrilanka nav izpildījusi savas saistības, kas izriet no starptautiskajiem tiesību aktiem, attiecībā uz reāliem noteikumu izpildes pasākumiem. Šajā saistībā, kā paskaidrots 36.–38. apsvērumā, tas, ka joprojām ir kuģi, kuri zvejo, pārkāpjot IOTC saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, liecina par to, ka Šrilanka nepilda savas saistības attiecībā uz tās kuģiem, kas darbojas atklātā jūrā, kā noteikts UNFSA 18. panta 1. un 2. punktā.

| (50) | Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 309. apsvērumā, Šrilankas attīstības līmeni nevar uzskatīt par faktoru, kas mazina kompetento iestāžu iespējas sadarboties ar citām valstīm un īstenot izpildes pasākumus. Attīstības īpašo ierobežojumu novērtējums sīkāk ir aprakstīts 65.–67. apsvērumā. |
| --- | --- |

(50)

Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 309. apsvērumā, Šrilankas attīstības līmeni nevar uzskatīt par faktoru, kas mazina kompetento iestāžu iespējas sadarboties ar citām valstīm un īstenot izpildes pasākumus. Attīstības īpašo ierobežojumu novērtējums sīkāk ir aprakstīts 65.–67. apsvērumā.

| (51) | Tādējādi Šrilankas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 94. panta 2. punkta b) apakšpunkta un UNFSA 18. un 19. panta noteikumus. |
| --- | --- |

(51)

Tādējādi Šrilankas īstenotie pasākumi, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami, lai izpildītu UNCLOS 94. panta 2. punkta b) apakšpunkta un UNFSA 18. un 19. panta noteikumus.

| (52) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 302.–311. apsvērumu un norises pēc 2012. gada 15. novembra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punkta b), c) un d) apakšpunktu uzskata, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes pasākumiem. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 302.–311. apsvērumu un norises pēc 2012. gada 15. novembra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 5. punkta b), c) un d) apakšpunktu uzskata, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga valstij attiecībā uz sadarbību un noteikumu izpildes pasākumiem.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (53) | Kā izklāstīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 314.–334. apsvērumā, Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Šrilankas kā IOTC līgumslēdzējas puses statusu. Tāpēc Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Šrilankas piekrišanu piemērot IOTC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma. |
| --- | --- |

(53)

Kā izklāstīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 314.–334. apsvērumā, Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Šrilankas kā IOTC līgumslēdzējas puses statusu. Tāpēc Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par būtisku attiecībā uz Šrilankas piekrišanu piemērot IOTC pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma.

| (54) | Ir jāatgādina, ka kopš 2012. gada 15. novembra lēmuma IOTC ir sniegusi gada atbilstības ziņojumus attiecīgi par 2013. (8) un 2014. (9) gadu, kuri liecina, ka Šrilanka 2012. un 2013. gadā joprojām nav nodrošinājusi atbilstību vai arī atbilstība ir tikai daļēja. |
| --- | --- |

(54)

Ir jāatgādina, ka kopš 2012. gada 15. novembra lēmuma IOTC ir sniegusi gada atbilstības ziņojumus attiecīgi par 2013. (8) un 2014. (9) gadu, kuri liecina, ka Šrilanka 2012. un 2013. gadā joprojām nav nodrošinājusi atbilstību vai arī atbilstība ir tikai daļēja.

| (55) | Kas attiecas uz 2013. gada atbilstības ziņojumu, Šrilanka neiesniedza daļu nepieciešamās informācijas par statistiku un dažiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(55)

Kas attiecas uz 2013. gada atbilstības ziņojumu, Šrilanka neiesniedza daļu nepieciešamās informācijas par statistiku un dažiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

| (56) | Jo īpaši attiecībā uz IOTC Rezolūciju 10/08 (10) par aktīvo kuģu sarakstu Šrilanka nesniedza informāciju par katra kuģa starptautisko radio izsaukuma signālu. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 06/03 (11) par kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) pieņemšanu, Šrilanka neaprīkoja savus kuģus, kuru kopējais garums lielāks par 15 metriem, ar VMS un neizveidoja zvejas uzraudzības centru (FMC). Šrilanka arī neiesniedza obligāto VMS progresa ziņojumu. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 10/02 (12) par obligātajām statistikas prasībām, Šrilanka nav sniegusi datus par izmēru sastopamības biežumu piekrastes zvejā, kā arī nav ziņojusi par nominālo nozveju, nozvejas un zvejas piepūles datiem un izmēru sastopamības biežumu atbilstoši standartam, kas prasīts minētajā rezolūcijā par piekrastes zveju, pelaģisko zivju zveju un zveju ar āķu jedām. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 05/05 (13) par datu iesniegšanu attiecībā uz haizivīm, Šrilanka ir nodrošinājusi tikai daļēju atbilstību, jo nozvejas dati par žaunu tīkliem un āķu jedām ir paziņoti kopā.Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 12/05 (14) par pārkraušanu citā kuģī ostā, Šrilanka nav sniegusi obligāto ziņojumu.Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 11/04 par novērotājiem (15), Šrilanka nav ieviesusi minētajā rezolūcijā prasīto reģionālo novērotāju sistēmu. Jo īpaši Šrilanka nav ieviesusi novērotāju sistēmu ar obligātajiem 5 % novērotāju jūrā uz kuģiem, kas garāki par 24 m, un neatbilst novērotāju ziņošanas pienākumam. |
| --- | --- |

(56)

Jo īpaši attiecībā uz IOTC Rezolūciju 10/08 (10) par aktīvo kuģu sarakstu Šrilanka nesniedza informāciju par katra kuģa starptautisko radio izsaukuma signālu. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 06/03 (11) par kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) pieņemšanu, Šrilanka neaprīkoja savus kuģus, kuru kopējais garums lielāks par 15 metriem, ar VMS un neizveidoja zvejas uzraudzības centru (FMC). Šrilanka arī neiesniedza obligāto VMS progresa ziņojumu. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 10/02 (12) par obligātajām statistikas prasībām, Šrilanka nav sniegusi datus par izmēru sastopamības biežumu piekrastes zvejā, kā arī nav ziņojusi par nominālo nozveju, nozvejas un zvejas piepūles datiem un izmēru sastopamības biežumu atbilstoši standartam, kas prasīts minētajā rezolūcijā par piekrastes zveju, pelaģisko zivju zveju un zveju ar āķu jedām. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 05/05 (13) par datu iesniegšanu attiecībā uz haizivīm, Šrilanka ir nodrošinājusi tikai daļēju atbilstību, jo nozvejas dati par žaunu tīkliem un āķu jedām ir paziņoti kopā.Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 12/05 (14) par pārkraušanu citā kuģī ostā, Šrilanka nav sniegusi obligāto ziņojumu.Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 11/04 par novērotājiem (15), Šrilanka nav ieviesusi minētajā rezolūcijā prasīto reģionālo novērotāju sistēmu. Jo īpaši Šrilanka nav ieviesusi novērotāju sistēmu ar obligātajiem 5 % novērotāju jūrā uz kuģiem, kas garāki par 24 m, un neatbilst novērotāju ziņošanas pienākumam.

| (57) | Kas attiecas uz 2014. gada atbilstības ziņojumu, Šrilanka neiesniedza daļu nepieciešamās informācijas par statistiku, kā arī dažiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(57)

Kas attiecas uz 2014. gada atbilstības ziņojumu, Šrilanka neiesniedza daļu nepieciešamās informācijas par statistiku, kā arī dažiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

| (58) | Jo īpaši attiecībā uz IOTC Rezolūciju 13/02 (16) Šrilanka nav pieņēmusi tiesību aktu, lai noteiktu rīku marķēšanu par obligātu. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 13/08 (17), Šrilanka nav iesniegusi zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) pārvaldības plānu, kā arī nav veikti nekādi juridiskie vai administratīvie pasākumi attiecībā uz 8 kuģiem zvejai ar riņķvadu, kā prasīts atbilstoši IOTC Rezolūcijai 12/13 (18). Turklāt 2014. gadā attiecībā uz IOTC Rezolūciju 06/03 (19) Šrilanka nav aprīkojusi savus kuģus, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, ar VMS, nav izveidojusi FMC, kā arī nav iesniegusi obligāto VMS progresa ziņojumu.Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 10/02 par obligātajām statistikas prasībām, Šrilanka nav ziņojusi par nominālo nozveju, nozvejas un zvejas piepūles datiem un izmēru sastopamības biežumu atbilstoši standartam, kas prasīts minētajā rezolūcijā. Kas attiecas uz IOTC Rezolūcijām 13/06 (20) un 12/04 (21), Šrilanka nav transponējusi aizliegumu par okeāna baltspuru haizivīm, kā arī nav izpildījusi saistības uz kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, lietot iegremdējamus tīklus un uz kuģiem zvejai ar āķu jedām – auklas pārgriešanas un āķu izņemšanas rīkus. Atkārtoti arī 2014. gadā saistībā ar Rezolūciju 11/04 (22) Šrilanka nav ieviesusi prasīto novērotāju sistēmu.Jo īpaši Šrilanka nav ieviesusi novērotāju sistēmu ar obligātajiem 5 % novērotāju jūrā uz kuģiem, kas garāki par 24 m, un neatbilst novērotāju ziņošanas pienākumam. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 10/10 (23), Šrilanka nav sniegusi pārskatu par tunzivju un tunzivjveidīgo zivju produktu importu, izkraušanu, pārkraušanu ostās. |
| --- | --- |

(58)

Jo īpaši attiecībā uz IOTC Rezolūciju 13/02 (16) Šrilanka nav pieņēmusi tiesību aktu, lai noteiktu rīku marķēšanu par obligātu. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 13/08 (17), Šrilanka nav iesniegusi zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) pārvaldības plānu, kā arī nav veikti nekādi juridiskie vai administratīvie pasākumi attiecībā uz 8 kuģiem zvejai ar riņķvadu, kā prasīts atbilstoši IOTC Rezolūcijai 12/13 (18). Turklāt 2014. gadā attiecībā uz IOTC Rezolūciju 06/03 (19) Šrilanka nav aprīkojusi savus kuģus, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, ar VMS, nav izveidojusi FMC, kā arī nav iesniegusi obligāto VMS progresa ziņojumu.Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 10/02 par obligātajām statistikas prasībām, Šrilanka nav ziņojusi par nominālo nozveju, nozvejas un zvejas piepūles datiem un izmēru sastopamības biežumu atbilstoši standartam, kas prasīts minētajā rezolūcijā. Kas attiecas uz IOTC Rezolūcijām 13/06 (20) un 12/04 (21), Šrilanka nav transponējusi aizliegumu par okeāna baltspuru haizivīm, kā arī nav izpildījusi saistības uz kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, lietot iegremdējamus tīklus un uz kuģiem zvejai ar āķu jedām – auklas pārgriešanas un āķu izņemšanas rīkus. Atkārtoti arī 2014. gadā saistībā ar Rezolūciju 11/04 (22) Šrilanka nav ieviesusi prasīto novērotāju sistēmu.Jo īpaši Šrilanka nav ieviesusi novērotāju sistēmu ar obligātajiem 5 % novērotāju jūrā uz kuģiem, kas garāki par 24 m, un neatbilst novērotāju ziņošanas pienākumam. Kas attiecas uz IOTC Rezolūciju 10/10 (23), Šrilanka nav sniegusi pārskatu par tunzivju un tunzivjveidīgo zivju produktu importu, izkraušanu, pārkraušanu ostās.

| (59) | Tas, ka Šrilanka neiesniedza IOTC nepieciešamo informāciju un neizpildīja IOTC saistības, kā norādīts 56. un 58. apsvērumā, pierāda to, ka Šrilanka nepilda savas saistības kā karoga valsts atbilstoši UNCLOS un UNFSA. Jo īpaši savlaicīga informācijas nesniegšana par statistiku, VMS, nozveju un zvejas piepūli, pārkraušanu citā kuģī ostā, novērotāju programmu mazina Šrilankas spēju pildīt tās saistības atbilstoši UNCLOS 117. un 118. pantam. Minētajos pantos norādīti valstu pienākumi pieņemt pasākumus attiecībā uz to valstspiederīgajiem par atklātās jūras dzīvo resursu saglabāšanu un sadarboties dzīvo resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumos atklātās jūras apgabalos. |
| --- | --- |

(59)

Tas, ka Šrilanka neiesniedza IOTC nepieciešamo informāciju un neizpildīja IOTC saistības, kā norādīts 56. un 58. apsvērumā, pierāda to, ka Šrilanka nepilda savas saistības kā karoga valsts atbilstoši UNCLOS un UNFSA. Jo īpaši savlaicīga informācijas nesniegšana par statistiku, VMS, nozveju un zvejas piepūli, pārkraušanu citā kuģī ostā, novērotāju programmu mazina Šrilankas spēju pildīt tās saistības atbilstoši UNCLOS 117. un 118. pantam. Minētajos pantos norādīti valstu pienākumi pieņemt pasākumus attiecībā uz to valstspiederīgajiem par atklātās jūras dzīvo resursu saglabāšanu un sadarboties dzīvo resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumos atklātās jūras apgabalos.

| (60) | Kā norādīts 2012. gada 15. novembra 322. apsvērumā, Komisijas 2010. gada novembra Šrilankas apmeklējuma laikā tika konstatēti vairāki elementi, jo īpaši attiecībā uz VMS trūkumu un tiesību aktu trūkumu par nozvejas paziņošanu. Citi problemātiskie elementi, piemēram, novērotāju sistēmas trūkums un nepietiekamā ziņošana par kuģiem un valstspiederīgajiem, kas noteikti kā iesaistīti NNN zvejā, norādīti 2012. gada 15. novembra lēmuma 319. un 321. apsvērumā IOTC 2011. un 2012. gada atbilstības ziņojumu rezultātā.Šajā saistībā Šrilankas iestāžu iesniegtā informācija par tiesību aktiem saistībā ar zveju atklātā jūrā, funkcionālas VMS izveidi, uzticamu novērotāju sistēmu un nozvejas reģistrāciju un paziņošanu atklāja, ka iestādes nav nodrošinājušas Šrilankas karoga kuģu efektīvu un lietderīgu kontroli un uzraudzību saskaņā ar starptautiskajām saistībām. Jo īpaši, kā norādīts 36., 40. un 41. apsvērumā, Šrilanka tika aicināta izstrādāt pilnīgu tiesisko regulējumu zvejas atļaušanai atklātā jūrā, papildinot to ar licencēm zvejai atklātā jūrā un IOTC rezolūciju izpildi, jo īpaši attiecībā uz savas flotes, tostarp VMS, zvejas žurnālu, nozvejas paziņošanas sistēmas un novērotāju sistēmas uzraudzību, kontroli un pārraudzību. Attiecībā uz tiesību aktiem par zveju atklātā jūrā tika grozīts Zvejniecības likums, lai ļautu zvejot atklātā jūrā, un tika izstrādāti un 2014. gada septembrī pieņemti īstenošanas noteikumi par licenču izsniegšanu. Tomēr, tā kā īstenošanas noteikumi tika pieņemti tikai 2014. gada septembrī un nav informācijas par to, kā tie tiks īstenoti, tiek izsniegtas tikai administratīvās licences un Šrilankas kuģi darbojas bez VMS. Kas attiecas uz reģionālo novērotāju sistēmu, Šrilankas iestāžu iesniegtie dokumenti atklāja, ka, neraugoties uz dažu inspektoru izraudzīšanu un pieņemšanu darbā, liela daļa flotes netiks aptverta, pamatojoties uz inspektoru mazo skaitu (45), salīdzinot ar kuģu lielo skaitu (1 758IOTC kuģu reģistrā). Tomēr Šrilanka nav iesniegusi nekādus priekšlikumus, lai risinātu šo nopietno problēmu IOTC kontekstā, un tas nozīmē, ka netiek pienācīgi aptverta Šrilankas karoga flote, kas darbojas atklātā jūrā, neatbilstošu inspicēšanas līdzekļu dēļ.Šajā saistībā jāatgādina arī, ka Šrilankai ir nopietnas problēmas saistībā ar datu paziņošanu IOTC, kas mazina valsts spēju pildīt savas saistības kā karoga valstij. |
| --- | --- |

(60)

Kā norādīts 2012. gada 15. novembra 322. apsvērumā, Komisijas 2010. gada novembra Šrilankas apmeklējuma laikā tika konstatēti vairāki elementi, jo īpaši attiecībā uz VMS trūkumu un tiesību aktu trūkumu par nozvejas paziņošanu. Citi problemātiskie elementi, piemēram, novērotāju sistēmas trūkums un nepietiekamā ziņošana par kuģiem un valstspiederīgajiem, kas noteikti kā iesaistīti NNN zvejā, norādīti 2012. gada 15. novembra lēmuma 319. un 321. apsvērumā IOTC 2011. un 2012. gada atbilstības ziņojumu rezultātā.Šajā saistībā Šrilankas iestāžu iesniegtā informācija par tiesību aktiem saistībā ar zveju atklātā jūrā, funkcionālas VMS izveidi, uzticamu novērotāju sistēmu un nozvejas reģistrāciju un paziņošanu atklāja, ka iestādes nav nodrošinājušas Šrilankas karoga kuģu efektīvu un lietderīgu kontroli un uzraudzību saskaņā ar starptautiskajām saistībām. Jo īpaši, kā norādīts 36., 40. un 41. apsvērumā, Šrilanka tika aicināta izstrādāt pilnīgu tiesisko regulējumu zvejas atļaušanai atklātā jūrā, papildinot to ar licencēm zvejai atklātā jūrā un IOTC rezolūciju izpildi, jo īpaši attiecībā uz savas flotes, tostarp VMS, zvejas žurnālu, nozvejas paziņošanas sistēmas un novērotāju sistēmas uzraudzību, kontroli un pārraudzību. Attiecībā uz tiesību aktiem par zveju atklātā jūrā tika grozīts Zvejniecības likums, lai ļautu zvejot atklātā jūrā, un tika izstrādāti un 2014. gada septembrī pieņemti īstenošanas noteikumi par licenču izsniegšanu. Tomēr, tā kā īstenošanas noteikumi tika pieņemti tikai 2014. gada septembrī un nav informācijas par to, kā tie tiks īstenoti, tiek izsniegtas tikai administratīvās licences un Šrilankas kuģi darbojas bez VMS. Kas attiecas uz reģionālo novērotāju sistēmu, Šrilankas iestāžu iesniegtie dokumenti atklāja, ka, neraugoties uz dažu inspektoru izraudzīšanu un pieņemšanu darbā, liela daļa flotes netiks aptverta, pamatojoties uz inspektoru mazo skaitu (45), salīdzinot ar kuģu lielo skaitu (1 758IOTC kuģu reģistrā). Tomēr Šrilanka nav iesniegusi nekādus priekšlikumus, lai risinātu šo nopietno problēmu IOTC kontekstā, un tas nozīmē, ka netiek pienācīgi aptverta Šrilankas karoga flote, kas darbojas atklātā jūrā, neatbilstošu inspicēšanas līdzekļu dēļ.Šajā saistībā jāatgādina arī, ka Šrilankai ir nopietnas problēmas saistībā ar datu paziņošanu IOTC, kas mazina valsts spēju pildīt savas saistības kā karoga valstij.

| (61) | Attiecībā uz VMS, kā izklāstīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 316., 321. un 322. apsvērumā un šā lēmuma 60. apsvērumā, Komisija atgādina IOTC uzsvērtās dažādās problēmas. Pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma Šrilanka norādīja, ka tā atradās VMS ieviešanas procesā. Tā iesniedza Komisijai tiesību aktu, kas liecina par prasību attiecībā uz radarbākas nepieciešamību uz klāja, sākot no 2011. gada 1. novembra, un norādīja, ka pakalpojumu sniedzējs jau bija izraudzīts. Tomēr finansējums nebija nodrošināts, un sarunas starp Šrilankas iestādēm un attiecīgo finanšu iestādi bija norisinājušās vairāk nekā 18 mēnešus. Sarunas attiecas uz aizdevuma nosacījumiem attiecībā uz FMC pirkšanu un ierīkošanu, kā arī finansiālās palīdzības sniegšanu operatoriem, lai saprātīgā laikposmā uzstādītu un darbinātu VMS visā atklātās jūras flotē. Rezultātā Šrilankai nav FMC. Turklāt VMS vēl arvien tiek izstrādāta un tā arī nav sākusi darboties. Komisija sava apmeklējuma laikā 2014. gada janvārī konstatēja, kā apliecināja Šrilankas pēc tam iesniegtie dokumenti un IOTC 2013. un 2014. gada atbilstības ziņojumi, ka Šrilankas zvejas kuģi vēl arvien nav aprīkoti ar VMS. Kas attiecas uz atbilstību IOTC VMS prasībām, ir neatbilstības starp IOTC 2013. un 2014. gada atbilstības ziņojumiem un Šrilankas darbībām. Atbilstības ziņojumos norādīta daļēja atbilstība, turpretī Šrilankas sniegtā informācija skaidri liecina, ka VMS faktiska ieviešana nav notikusi. Tāpēc Šrilanka neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti UNFSA 18. panta 3. punkta g) apakšpunktā, ņemot vērā informāciju, kas apkopota par Šrilankas iestāžu uzraudzības, kontroles un pārraudzības spējām, jo īpaši par tās operatīvo spēju vadīt savu floti, kā arī izstrādāt un ieviest funkcionālu VMS. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz VMS, kā izklāstīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 316., 321. un 322. apsvērumā un šā lēmuma 60. apsvērumā, Komisija atgādina IOTC uzsvērtās dažādās problēmas. Pēc 2012. gada 15. novembra lēmuma Šrilanka norādīja, ka tā atradās VMS ieviešanas procesā. Tā iesniedza Komisijai tiesību aktu, kas liecina par prasību attiecībā uz radarbākas nepieciešamību uz klāja, sākot no 2011. gada 1. novembra, un norādīja, ka pakalpojumu sniedzējs jau bija izraudzīts. Tomēr finansējums nebija nodrošināts, un sarunas starp Šrilankas iestādēm un attiecīgo finanšu iestādi bija norisinājušās vairāk nekā 18 mēnešus. Sarunas attiecas uz aizdevuma nosacījumiem attiecībā uz FMC pirkšanu un ierīkošanu, kā arī finansiālās palīdzības sniegšanu operatoriem, lai saprātīgā laikposmā uzstādītu un darbinātu VMS visā atklātās jūras flotē. Rezultātā Šrilankai nav FMC. Turklāt VMS vēl arvien tiek izstrādāta un tā arī nav sākusi darboties. Komisija sava apmeklējuma laikā 2014. gada janvārī konstatēja, kā apliecināja Šrilankas pēc tam iesniegtie dokumenti un IOTC 2013. un 2014. gada atbilstības ziņojumi, ka Šrilankas zvejas kuģi vēl arvien nav aprīkoti ar VMS. Kas attiecas uz atbilstību IOTC VMS prasībām, ir neatbilstības starp IOTC 2013. un 2014. gada atbilstības ziņojumiem un Šrilankas darbībām. Atbilstības ziņojumos norādīta daļēja atbilstība, turpretī Šrilankas sniegtā informācija skaidri liecina, ka VMS faktiska ieviešana nav notikusi. Tāpēc Šrilanka neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti UNFSA 18. panta 3. punkta g) apakšpunktā, ņemot vērā informāciju, kas apkopota par Šrilankas iestāžu uzraudzības, kontroles un pārraudzības spējām, jo īpaši par tās operatīvo spēju vadīt savu floti, kā arī izstrādāt un ieviest funkcionālu VMS.

| (62) | Šā lēmuma 3.3. sadaļā minētie fakti pierāda, ka Šrilanka pārkāpj UNFSA 18. panta 3. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

(62)

Šā lēmuma 3.3. sadaļā minētie fakti pierāda, ka Šrilanka pārkāpj UNFSA 18. panta 3. punkta noteikumus.

| (63) | Tādējādi Šrilanka, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami izpildījusi UNCLOS 117. un 118. panta un UNFSA 18. panta 3. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

(63)

Tādējādi Šrilanka, ņemot vērā tās kā karoga valsts pienākumus, nav pietiekami izpildījusi UNCLOS 117. un 118. panta un UNFSA 18. panta 3. punkta noteikumus.

| (64) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 314.–334. apsvērumu un norises pēc minētā lēmuma, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu uzskata, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumu, kā arī saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 314.–334. apsvērumu un norises pēc minētā lēmuma, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu uzskata, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumu, kā arī saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (65) | Jāatgādina, ka saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu (24) Šrilanka tiek uzskatīta par vidēja līmeņa attīstības valsti (92. no 186 valstīm). To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (25) II pielikums, kurā Šrilanka ir ierindota valstu kategorijā ar vidēji zemiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(65)

Jāatgādina, ka saskaņā ar ANO tautas attīstības indeksu (24) Šrilanka tiek uzskatīta par vidēja līmeņa attīstības valsti (92. no 186 valstīm). To apstiprina arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (25) II pielikums, kurā Šrilanka ir ierindota valstu kategorijā ar vidēji zemiem ienākumiem.

| (66) | Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 337. apsvērumā, netika konstatēts neviens apstiprinošs pierādījums, kas liecinātu, ka iemesls tam, kāpēc Šrilanka nav izpildījusi pienākumus, kas tai uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ir nepietiekams valsts attīstības līmenis. Pēc 2012. gada 15. novembra netika iesniegti nekādi papildu konkrēti pierādījumi, kas pierādītu, ka apzinātie trūkumi ir spējas un administratīvās infrastruktūras trūkuma sekas. |
| --- | --- |

(66)

Kā norādīts 2012. gada 15. novembra lēmuma 337. apsvērumā, netika konstatēts neviens apstiprinošs pierādījums, kas liecinātu, ka iemesls tam, kāpēc Šrilanka nav izpildījusi pienākumus, kas tai uzlikti saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ir nepietiekams valsts attīstības līmenis. Pēc 2012. gada 15. novembra netika iesniegti nekādi papildu konkrēti pierādījumi, kas pierādītu, ka apzinātie trūkumi ir spējas un administratīvās infrastruktūras trūkuma sekas.

| (67) | Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 336.–337. apsvērumu un norises pēc 2012. gada 15. novembra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu uzskata, ka Šrilankas attīstības stāvokli un vispārējo sniegumu attiecībā uz zivsaimniecību neietekmē tās attīstības līmenis. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā 2012. gada 15. novembra lēmuma 336.–337. apsvērumu un norises pēc 2012. gada 15. novembra, Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu uzskata, ka Šrilankas attīstības stāvokli un vispārējo sniegumu attiecībā uz zivsaimniecību neietekmē tās attīstības līmenis.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS NOTEIKŠANU

| (68) | Ņemot vērā gūtos secinājumus attiecībā uz to, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, šī valsts saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu būtu jānosaka kā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā gūtos secinājumus attiecībā uz to, ka Šrilanka nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem kā karoga, ostas, krasta vai tirgus valsts un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, šī valsts saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu būtu jānosaka kā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti NNN zvejas apkarošanā.

| (69) | Ņemot vērā NNN zvejas regulas 18. panta 1. punkta g) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pienākums atteikt importēt Savienībā zvejas produktus, nepieprasot nekādus papildu pierādījumus vai palīdzības pieprasījumu no karoga valsts, kurā tās konstatēja, ka nozvejas sertifikātu ir apstiprinājušas iestādes karoga valstī, kurai saskaņā ar minētās regulas 31. pantu ir noteikts nesadarbīgas valsts statuss. Nelabvēlīgā ietekme uz tirdzniecību, ciktāl tas iespējams, būtu jāievieš pakāpeniski, lai laikposmā starp šā Komisijas īstenošanas lēmuma stāšanos spēkā un iespējamajiem Padomes veiktajiem pasākumiem atvieglotu pušu pielāgošanos jaunajai situācijai un nodrošinātu ekonomikas dalībniekiem piemērotu laiku, lai pielāgotos, ņemot vērā īpašās iezīmes, kas raksturīgas Šrilankas zvejas produktiem un Šrilankas piegādes uzņēmumiem, cita starpā ņemot vērā to mazo un vidējo izmēru. Tādējādi šā lēmuma pieņemšana būtu jāatliek uz trim mēnešiem. Šādai atlikšanai nekādi nevajadzētu ietekmēt vajadzību pēc Padomes tūlītējiem pasākumiem, kas efektīvi risinātu situāciju Šrilankā saistībā ar NNN zveju. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā NNN zvejas regulas 18. panta 1. punkta g) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pienākums atteikt importēt Savienībā zvejas produktus, nepieprasot nekādus papildu pierādījumus vai palīdzības pieprasījumu no karoga valsts, kurā tās konstatēja, ka nozvejas sertifikātu ir apstiprinājušas iestādes karoga valstī, kurai saskaņā ar minētās regulas 31. pantu ir noteikts nesadarbīgas valsts statuss. Nelabvēlīgā ietekme uz tirdzniecību, ciktāl tas iespējams, būtu jāievieš pakāpeniski, lai laikposmā starp šā Komisijas īstenošanas lēmuma stāšanos spēkā un iespējamajiem Padomes veiktajiem pasākumiem atvieglotu pušu pielāgošanos jaunajai situācijai un nodrošinātu ekonomikas dalībniekiem piemērotu laiku, lai pielāgotos, ņemot vērā īpašās iezīmes, kas raksturīgas Šrilankas zvejas produktiem un Šrilankas piegādes uzņēmumiem, cita starpā ņemot vērā to mazo un vidējo izmēru. Tādējādi šā lēmuma pieņemšana būtu jāatliek uz trim mēnešiem. Šādai atlikšanai nekādi nevajadzētu ietekmēt vajadzību pēc Padomes tūlītējiem pasākumiem, kas efektīvi risinātu situāciju Šrilankā saistībā ar NNN zveju.

| (70) | Būtu jānorāda, ka Šrilankas noteikšana par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma nolūkā, nekavē Komisiju vai Padomi veikt jebkādus turpmākus pasākumus nesadarbīgo valstu saraksta izveides nolūkā. |
| --- | --- |

(70)

Būtu jānorāda, ka Šrilankas noteikšana par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma nolūkā, nekavē Komisiju vai Padomi veikt jebkādus turpmākus pasākumus nesadarbīgo valstu saraksta izveides nolūkā.

| (71) | Ja Padome ievietotu Šrilanku nesadarbīgo trešo valstu sarakstā saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. panta noteikumiem, šis iepriekš pieņemtais lēmums par statusa noteikšanu zaudētu aktualitāti. |
| --- | --- |

(71)

Ja Padome ievietotu Šrilanku nesadarbīgo trešo valstu sarakstā saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. panta noteikumiem, šis iepriekš pieņemtais lēmums par statusa noteikšanu zaudētu aktualitāti.

5.   KOMITEJAS PROCEDŪRA

| (72) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(72)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika ir noteikta kā trešā valsts, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 14. janvārī.

Briselē, 2014. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 15. novembra Lēmums par to trešo valstu paziņošanu, kuras Komisija uzskata par tādām, kuras varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV C 354, 17.11.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Vēstule Šrilankas zvejas un ūdeņu resursu attīstības ministram, 2012. gada 15. novembris.

3

(4)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību.

4

(5)  http://iotc.org/meetings/11th-session-compliance-committee-coc11.

5

(6)  2013. gada Likums par zvejas un ūdeņu resursiem (grozījums) Nr. 35.

6

(7)  EUR 8 429, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu 2014. gada 27. maijā.

7

(8)  IOTC Atbilstības ziņojums par Šrilanku, Atbilstības komitejas 10. sesija, 2013. gads, CoC10-CR25.

8

IOTC

CoC10-CR25

(9)  IOTC Atbilstības ziņojums par Šrilanku, Atbilstības komitejas 11. sesija, 2014. gads, CoC11-CR25 Rev1.

9

IOTC

CoC11-CR25 Rev1

(10)  Resolution 10/08 concerning a record of active vessels fishing for tunas and swordfish in the IOTC area.

10

Resolution 10/08 concerning a record of active vessels fishing for tunas and swordfish in the IOTC area

(11)  Resolution 06/03 on establishing a vessel monitoring system programme.

11

Resolution 06/03 on establishing a vessel monitoring system programme

(12)  Resolution 10/02 Mandatory statistical requirements for IOTC Members and Cooperating Non-Contracting Parties (CPC's).

12

Resolution 10/02 Mandatory statistical requirements for IOTC Members and Cooperating Non-Contracting Parties (CPC's)

(13)  Resolution 05/05 concerning the conservation of sharks caught in association with fisheries managed by IOTC.

13

Resolution 05/05 concerning the conservation of sharks caught in association with fisheries managed by IOTC

(14)  Resolution 12/05 on establishing a programme for transhipment by large-scale fishing vessels.

14

Resolution 12/05 on establishing a programme for transhipment by large-scale fishing vessels

(15)  Resolution 11/04 on a regional observer scheme.

15

Resolution 11/04 on a regional observer scheme

(16)  Resolution 13/02 concerning the IOTC record of vessels authorised to operate in the IOTC area of competence.

16

Resolution 13/02 concerning the IOTC record of vessels authorised to operate in the IOTC area of competence

(17)  Resolution 13/08 Procedures on a fish aggregating devices (FADs) management plan, including more detailed specifications of catch reporting from FAD sets, and the development of improved FAD designs to reduce the incidence of entanglement of non-target species.

17

Resolution 13/08 Procedures on a fish aggregating devices (FADs) management plan, including more detailed specifications of catch reporting from FAD sets, and the development of improved FAD designs to reduce the incidence of entanglement of non-target species

(18)  Resolution 12/13 for the conservation and management of tropical tunas stocks in the IOTC area of competence.

18

Resolution 12/13 for the conservation and management of tropical tunas stocks in the IOTC area of competence

(19)  Resolution 06/03 on the adoption of a VMS and on VMS progress report.

19

Resolution 06/03 on the adoption of a VMS and on VMS progress report

(20)  Resolution 13/06 on a scientific and management framework on the conservation of sharks species caught in association with IOTC managed fisheries.

20

Resolution 13/06 on a scientific and management framework on the conservation of sharks species caught in association with IOTC managed fisheries

(21)  Resolution 12/04 on the conservation of marine turtles.

21

Resolution 12/04 on the conservation of marine turtles

(22)  Resolution 11/04 on a regional observer scheme.

22

Resolution 11/04 on a regional observer scheme

(23)  Resolution 10/10 concerning market related measures.

23

Resolution 10/10 concerning market related measures

(24)  Atsauci uz ANO tautas attīstības indeksu sk. (šajā lēmumā minēto valstu vietu klasifikācija atjaunināta saskaņā ar jaunāko pieejamo ANO pārskatu): http://hdr.undp.org/en/media/HDR2013_EN_Summary.pdf.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).

25

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/23

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 60 – Vienoti noteikumi par divriteņu motociklu un mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ieskaitot vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

Ar visiem grozījumiem līdz

00. grozījumu sērijas 4. papildinājumam, kas stājies spēkā 2013. gada 3. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prasības |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa tipa modifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukums un adrese |
| --- | --- |

10.

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz L1 un L3
   (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm.

Šie noteikumi nosaka prasības attiecībā uz mopēdu un motociklu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru novietojumu, identifikāciju, apgaismojumu un darbināšanu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos piemēro šādas definīcijas:

| 2.1. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ja šādas vadības ierīces ir ierīkotas, un to identificēšanu. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ja šādas vadības ierīces ir ierīkotas, un to identificēšanu.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras attiecībā uz iekārtojumu, kas var ietekmēt vadītāja darbināmu vadības ierīču darbību vai novietojumu. |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir vienas kategorijas mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras attiecībā uz iekārtojumu, kas var ietekmēt vadītāja darbināmu vadības ierīču darbību vai novietojumu.

| 2.3. | “Transportlīdzeklis” ir divriteņu motocikls vai divriteņu mopēds, kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 2.1.1. vai 2.1.3. punktā (1). |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzeklis” ir divriteņu motocikls vai divriteņu mopēds, kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 2.1.1. vai 2.1.3. punktā (1).

| 2.4. | “Vadības ierīce” ir transportlīdzekļa daļa vai ierīce, ko tieši darbina vadītājs un kas izmaina transportlīdzekļa vai kādas tā daļas stāvokli vai darbību. |
| --- | --- |

2.4.

“Vadības ierīce” ir transportlīdzekļa daļa vai ierīce, ko tieši darbina vadītājs un kas izmaina transportlīdzekļa vai kādas tā daļas stāvokli vai darbību.

| 2.5. | “Ierīce” ir elements vai elementu kopums, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai. |
| --- | --- |

2.5.

“Ierīce” ir elements vai elementu kopums, ko izmanto vienas vai vairāku funkciju veikšanai.

| 2.6. | “Stūres stienis” ir jebkura stieņa vai stieņu daļa, kas saistīta ar dakšu (stūres statni), ar kuru transportlīdzekli stūrē. |
| --- | --- |

2.6.

“Stūres stienis” ir jebkura stieņa vai stieņu daļa, kas saistīta ar dakšu (stūres statni), ar kuru transportlīdzekli stūrē.

| 2.7. | “Stūres stienis: labā puse” ir jebkura stūres stieņa daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir labajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.7.

“Stūres stienis: labā puse” ir jebkura stūres stieņa daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir labajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

| 2.8. | “Stūres stienis: kreisā puse” ir jebkura stūres stieņa daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir kreisajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.8.

“Stūres stienis: kreisā puse” ir jebkura stūres stieņa daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir kreisajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

| 2.9. | “Stūres stienis: priekšējā daļa” ir jebkura stūres stieņa daļa, kas atrodas vistālāk no vadītāja, kurš sēž vadītāja vietā. |
| --- | --- |

2.9.

“Stūres stienis: priekšējā daļa” ir jebkura stūres stieņa daļa, kas atrodas vistālāk no vadītāja, kurš sēž vadītāja vietā.

| 2.10. | “Rokturi” ir tā stūres stieņa daļa, kas ir vistālāk no centra un aiz kuras transportlīdzekļa vadītājs tur stūres stieni. |
| --- | --- |

2.10.

“Rokturi” ir tā stūres stieņa daļa, kas ir vistālāk no centra un aiz kuras transportlīdzekļa vadītājs tur stūres stieni.

| 2.11. | “Rotējoši rokturi” ir rokturi, kas darbina kādu transportlīdzekļa funkcionālo mehānismu, kuri var brīvi griezties ap stūres stieni, ja tos pagriež transportlīdzekļa vadītājs. |
| --- | --- |

2.11.

“Rotējoši rokturi” ir rokturi, kas darbina kādu transportlīdzekļa funkcionālo mehānismu, kuri var brīvi griezties ap stūres stieni, ja tos pagriež transportlīdzekļa vadītājs.

| 2.12. | “Rāmis” ir rāmja, šasijas vai balstrāmja jebkura daļa, kam pievienots dzinējs un/vai transmisija, un/vai dzinējs un transmisija pati. |
| --- | --- |

2.12.

“Rāmis” ir rāmja, šasijas vai balstrāmja jebkura daļa, kam pievienots dzinējs un/vai transmisija, un/vai dzinējs un transmisija pati.

| 2.13. | “Rāmis: kreisā puse” ir jebkura rāmja daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir kreisajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.13.

“Rāmis: kreisā puse” ir jebkura rāmja daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir kreisajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

| 2.14. | “Rāmis: labā puse” ir jebkura rāmja daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir labajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei. |
| --- | --- |

2.14.

“Rāmis: labā puse” ir jebkura rāmja daļa, kas, ja uz to skatās kustības uz priekšu virzienā, ir labajā pusē transportlīdzekļa gareniskajai vidusplaknei.

| 2.15. | “Svira” ir jebkura ierīce, kas sastāv no sviras pleca, kas griežas uz šarnīra ass, ar kuras palīdzību darbojas daži funkcionāli transportlīdzekļa mehānismi. |
| --- | --- |

2.15.

“Svira” ir jebkura ierīce, kas sastāv no sviras pleca, kas griežas uz šarnīra ass, ar kuras palīdzību darbojas daži funkcionāli transportlīdzekļa mehānismi.

| 2.16. | “Rokas svira” ir svira, ko vadītājs darbina ar roku.

  Piezīme. Ja vien nav noteikts citādi, rokas sviras darbina ar spiešanu (t. i., sviras gala kustība atbalsta struktūras virzienā), piemēram, nolūkā iedarbināt bremžu mehānismu vai atslēgt sajūga mehānismu. |
| --- | --- |

2.16.

“Rokas svira” ir svira, ko vadītājs darbina ar roku.

Piezīme. Ja vien nav noteikts citādi, rokas sviras darbina ar spiešanu (t. i., sviras gala kustība atbalsta struktūras virzienā), piemēram, nolūkā iedarbināt bremžu mehānismu vai atslēgt sajūga mehānismu.

| 2.17. | “Kājas svira” ir svira, ko vadītājs darbina, uzliekot kāju uz sviras pleca izvirzījuma. |
| --- | --- |

2.17.

“Kājas svira” ir svira, ko vadītājs darbina, uzliekot kāju uz sviras pleca izvirzījuma.

| 2.18. | “Pedālis” ir svira, ko vadītājs darbina, uzliekot kāju uz šīs sviras plātnes, kas novietota tā, lai varētu spiest uz sviras pleca.

  Piezīme. Ja vien nav noteikts citādi, pedālis darbojas ar spiešanu, piemēram, lai iedarbinātu bremžu mehānismu. |
| --- | --- |

2.18.

“Pedālis” ir svira, ko vadītājs darbina, uzliekot kāju uz šīs sviras plātnes, kas novietota tā, lai varētu spiest uz sviras pleca.

Piezīme. Ja vien nav noteikts citādi, pedālis darbojas ar spiešanu, piemēram, lai iedarbinātu bremžu mehānismu.

| 2.19. | “Piedziņas pedāļi” ir tās ierīces, kuras ir savienotas ar jebkāda veida transmisiju, un tos var izmantot, lai virzītu mopēdu uz priekšu. |
| --- | --- |

2.19.

“Piedziņas pedāļi” ir tās ierīces, kuras ir savienotas ar jebkāda veida transmisiju, un tos var izmantot, lai virzītu mopēdu uz priekšu.

| 2.20. | “Svārstīgā svira” ir svira, kuras centrā vai tuvu tam ir šarnīrs un plātne vai izvirzījums katrā galā, kuru vadītājs darbina, uzspiežot ar kāju uz minētās plātnes vai izvirzījuma. |
| --- | --- |

2.20.

“Svārstīgā svira” ir svira, kuras centrā vai tuvu tam ir šarnīrs un plātne vai izvirzījums katrā galā, kuru vadītājs darbina, uzspiežot ar kāju uz minētās plātnes vai izvirzījuma.

| 2.21. | “Pulksteņrādītāju virziens” ir rotācijas virziens ap attiecīgās detaļas asi pulksteņa rādītāju kustības virzienā, skatoties uz attiecīgo detaļu no augšas vai ārpuses. |
| --- | --- |

2.21.

“Pulksteņrādītāju virziens” ir rotācijas virziens ap attiecīgās detaļas asi pulksteņa rādītāju kustības virzienā, skatoties uz attiecīgo detaļu no augšas vai ārpuses.

| 2.22. | “Pretēji pulksteņrādītāju virzienam” nozīme ir pretēja kā “pulksteņa rādītāju virziens”. |
| --- | --- |

2.22.

“Pretēji pulksteņrādītāju virzienam” nozīme ir pretēja kā “pulksteņa rādītāju virziens”.

| 2.23. | “Kombinētā bremžu sistēma” ir tāda sistēma (ar hidraulisku darbību vai mehānisku saikni, vai abām), kur priekšējās un aizmugurējās transportlīdzekļa bremzes var iedarbināt vismaz daļēji, izmantojot tikai vienu vadības ierīci. |
| --- | --- |

2.23.

“Kombinētā bremžu sistēma” ir tāda sistēma (ar hidraulisku darbību vai mehānisku saikni, vai abām), kur priekšējās un aizmugurējās transportlīdzekļa bremzes var iedarbināt vismaz daļēji, izmantojot tikai vienu vadības ierīci.

| 2.24. | “Indikators” ir ierīce, kas rāda informāciju par kādas sistēmas vai tās daļas darbību vai stāvokli, piemēram, rāda šķidruma līmeni. |
| --- | --- |

2.24.

“Indikators” ir ierīce, kas rāda informāciju par kādas sistēmas vai tās daļas darbību vai stāvokli, piemēram, rāda šķidruma līmeni.

| 2.25. | “Signalizators” ir optisks signāls, kas norāda ierīces ieslēgšanu, pareizu vai nepareizu darbību vai stāvokli vai darbības atteici. |
| --- | --- |

2.25.

“Signalizators” ir optisks signāls, kas norāda ierīces ieslēgšanu, pareizu vai nepareizu darbību vai stāvokli vai darbības atteici.

| 2.26. | “Simbols” ir grafisks attēlojums, kas ļauj identificēt vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru. |
| --- | --- |

2.26.

“Simbols” ir grafisks attēlojums, kas ļauj identificēt vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru.

| 2.27. | “Optiska brīdinājuma ierīce” ir lukturi, ja to gaismas var mirkšķināt, dodot signālus pretīmbraucošajiem vai priekšā braucošajiem transportlīdzekļiem, piemēram, ja transportlīdzeklis gatavojas apdzīt vai apsteigt lēnāku priekšā braucošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

2.27.

“Optiska brīdinājuma ierīce” ir lukturi, ja to gaismas var mirkšķināt, dodot signālus pretīmbraucošajiem vai priekšā braucošajiem transportlīdzekļiem, piemēram, ja transportlīdzeklis gatavojas apdzīt vai apsteigt lēnāku priekšā braucošu transportlīdzekli.

| 2.28. | “Blakus” attiecībā uz simbolu, kas identificē vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru, nozīmē, ka simbols atrodas tuvu vadības ierīcei, signalizatoram vai indikatoram un neviena cita vadības ierīce, signalizators, indikators, identifikācijas simbols vai apgaismošanas avots neatrodas starp identifikācijas simbolu un vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru, ko šis simbols apzīmē. |
| --- | --- |

2.28.

“Blakus” attiecībā uz simbolu, kas identificē vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru, nozīmē, ka simbols atrodas tuvu vadības ierīcei, signalizatoram vai indikatoram un neviena cita vadības ierīce, signalizators, indikators, identifikācijas simbols vai apgaismošanas avots neatrodas starp identifikācijas simbolu un vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru, ko šis simbols apzīmē.

| 2.29. | “Vienota vieta” ir zona, kurā atrodas vairāk nekā viens signalizators, indikators, identifikācijas simbols vai var tikt parādīti citi ziņojumi, bet ne vienlaikus. |
| --- | --- |

2.29.

“Vienota vieta” ir zona, kurā atrodas vairāk nekā viens signalizators, indikators, identifikācijas simbols vai var tikt parādīti citi ziņojumi, bet ne vienlaikus.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Apstiprinājuma pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trijos eksemplāros un šādu papildu informāciju:

| 3.2.1. | tās transportlīdzekļa daļas, uz ko attiecas šo noteikumu prasības, un, ja vajadzīgs, transportlīdzekļa rasējumus atbilstīgā mērogā un pietiekami detalizētus. |
| --- | --- |

3.2.1.

tās transportlīdzekļa daļas, uz ko attiecas šo noteikumu prasības, un, ja vajadzīgs, transportlīdzekļa rasējumus atbilstīgā mērogā un pietiekami detalizētus.

3.3.   Saskaņā ar šo noteikumu 5. punktu apstiprināmā tipa transportlīdzekļa prototipu iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprinājuma testu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. un 6. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00. noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu nosūta nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, un rasējumus un diagrammas, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedzis apstiprināšanai, to formāts nepārsniedz A4 (210 × 297 mm), vai arī tie ir salocīti šajā formātā, un tie ir attiecīgā mērogā.

4.4.   Katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, redzamā un viegli pieejamā uz apstiprinājuma veidlapas norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā norādītā apļa. |
| --- | --- |

4.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā norādītā apļa.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātam tipam saskaņā ar vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti šim nolīgumam, valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā aprakstītais simbols šajā gadījumā nav jāatkārto; noteikumus un apstiprinājuma numurus, kā arī visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem valstī, kas piešķir apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, piešķirts apstiprinājums, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā aprakstītā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma marķējums ir viegli pieejams.

4.8.   Apstiprinājuma marķējuma izvietojuma piemēri sniegti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   PRASĪBAS

5.1.   Vispārīga informācija

Transportlīdzeklis, kas aprīkots ar 1. tabulā iekļauto vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru, atbilst šo noteikumu prasībām attiecībā uz šādas vadības ierīces, signalizatora vai indikatora novietojumu, apzīmējumu, darbību, apgaismojumu un krāsu.

Funkcijām, kam 1. tabulā nav simbola, ražotājs var izmantot simbolu saskaņā ar atbilstīgiem standartiem. Ja simbols nav pieejams, ražotājs var izmantot simbolu pēc saviem ieskatiem. Šāds simbols nedrīkst būt sajaucams ar simbolu, kas norādīts 1. tabulā.

5.2.   Vieta

5.2.1.   Vadības ierīces, kas uzskaitītas 1. tabulā, izvieto tā, lai tās būtu izmantojamas un sasniedzamas, sēžot vadītāja sēdeklī. Vadības ierīces “manuālais gaisa vārsts” un “manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts” izvieto tā, lai tās būtu izmantojamas un sasniedzamas, sēžot vadītāja sēdeklī.

5.2.2.   Signalizatorus un indikatorus, kas uzskaitīti 1. tabulā, un to identifikācijas simbolus izvieto tā, lai vadītājam tie būtu labi redzami, sēžot vadītāja sēdeklī un dienas un nakts laikā. Signalizatoriem, indikatoriem un to identifikācijas simboliem var nebūt redzami, ja tie nav aktivizēti.

5.2.3.   Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācijas simbolus novieto uz vai blakus attiecīgajām vadības ierīcēm, signalizatoriem vai indikatoriem, izņemot gadījumus, kas paredzēti turpmāk 5.2.5. punktā.

5.2.4.   Avārijas brīdinājuma lukturi, tuvās un tālās gaismas lukturi, virzienrādītāji, papildu motora apstāšanās, skaņas signālierīču, bremžu un sajūga vadības ierīces vienmēr ir vadītājam pieejamas to primāro funkciju vadībai, vadītājam nenoņemot rokas no attiecīgajiem rokturiem.

5.2.5.   5.2.3. punkts neattiecas uz daudzfunkcionālajām vadības ierīcēm, ja vadības ierīce ir saistīta ar daudzfunkcionālu displeju, kurš:

| 5.2.5.1. | ir redzams vadītājam; un |
| --- | --- |

5.2.5.1.

ir redzams vadītājam; un

| 5.2.5.2. | identificē vadības ierīci, ar ko tas ir saistīts; un |
| --- | --- |

5.2.5.2.

identificē vadības ierīci, ar ko tas ir saistīts; un

| 5.2.5.3. | identificē visas transportlīdzekļa sistēmas, kuru kontrole ir iespējama no daudzfunkciju vadības ierīces. Šo sistēmu apakšfunkcijas var netikt atainotas daudzfunkcionālā displeja augšējā slānī; un |
| --- | --- |

5.2.5.3.

identificē visas transportlīdzekļa sistēmas, kuru kontrole ir iespējama no daudzfunkciju vadības ierīces. Šo sistēmu apakšfunkcijas var netikt atainotas daudzfunkcionālā displeja augšējā slānī; un

| 5.2.5.4. | nerāda signalizatorus, kuri uzskaitīti 1. tabulā. |
| --- | --- |

5.2.5.4.

nerāda signalizatorus, kuri uzskaitīti 1. tabulā.

5.3.   Identifikācija

5.3.1.   Katru vadības ierīci, signalizatoru un indikatoru, kas norādīts 1. tabulā, identificē ar attiecīgo konkrēto simbolu.

5.3.2.   Pēc ražotāja ieskatiem drīkst lietot papildu simbolus, vārdus vai saīsinājumus kopā ar jebkuru saīsinājumu, vārdu vai simbolu, kas norādīts 1. tabulā.

5.3.3.   Ražotāja izmantotie papildu simboli, vārdi vai saīsinājumi nedrīkst radīt risku, ka tos varētu sajaukt ar kādu no šajos noteikumos minētajiem simboliem.

5.3.4.   Ja vienas un tās pašas funkcijas vadības ierīce, indikators vai signalizators ir apvienoti, to apzīmēšanai drīkst izmantot kopēju simbolu.

5.3.5.   Visus signalizatoru, indikatoru un vadības ierīču identifikācijas simbolus uz stūres vai instrumentu paneļa novieto tā, lai vadītājam tie būtu redzami pareizā orientācijā, izņemot skaņas signāla ierīces vadības simbolu. Rotējošām vadības ierīcēm, kas ir “off” (izslēgtā) pozīcijā, šī prasība attiecas uz vadības ierīces “off” (izslēgto) pozīciju.

5.3.6.   Ja tādas ir ierīkotas, katrai vadības ierīcei, kas regulē sistēmas funkciju bezpakāpju diapazonā, ir apzīmējumi, kuri norāda regulēšanas robežas.

5.4.   Apgaisme

5.4.1.   Pēc ražotāja izvēles visas vadības ierīces, indikatorus un to attiecīgos identifikācijas simbolus var izgaismot.

5.4.2.   Signalizators izstaro gaismu darbības traucējumu gadījumā vai pie tāda transportlīdzekļa stāvokļa, kuru tas ir paredzēts norādīt. Tas nedrīkst izstarot gaismu jebkurā citā laikā, izņemot spuldžu pārbaudes laikā.

5.5.   Krāsa

5.5.1.   Katram signalizatoram jābūt tādā krāsā, kā norādīts 1. tabulā.

5.5.2.   Signalizatora krāsu, kas nav norādīta 1. tabulā, ražotājs var izvēlēties saskaņā ar 5.5.3. punktu. Izraudzītā krāsa nedrīkst noslēpt vai traucēt 1. tabulā norādīto signalizatoru, vadības ierīču vai indikatoru redzamību.

5.5.3.   Krāsas ir ieteicamas saskaņā ar šādu krāsu kodu:

| 5.5.3.1. | sarkana: tūlītējas vai neizbēgamas briesmas cilvēkiem vai ļoti nopietni aprīkojuma bojājumi; |
| --- | --- |

5.5.3.1.

sarkana: tūlītējas vai neizbēgamas briesmas cilvēkiem vai ļoti nopietni aprīkojuma bojājumi;

| 5.5.3.2. | dzintarkrāsa (dzeltena): brīdinājums, novirzes no parastās darbības, transportlīdzekļa sistēmas disfunkcija, iespējami transportlīdzekļa bojājumi vai citi apstākļi, kuri var radīt apdraudējumu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

5.5.3.2.

dzintarkrāsa (dzeltena): brīdinājums, novirzes no parastās darbības, transportlīdzekļa sistēmas disfunkcija, iespējami transportlīdzekļa bojājumi vai citi apstākļi, kuri var radīt apdraudējumu ilgtermiņā;

| 5.5.3.3. | zaļa: drošs, parasts darbības stāvoklis (izņemot, ja saskaņā ar 1. tabulu tiek pieprasīta zilā vai dzeltenā). |
| --- | --- |

5.5.3.3.

zaļa: drošs, parasts darbības stāvoklis (izņemot, ja saskaņā ar 1. tabulu tiek pieprasīta zilā vai dzeltenā).

5.5.4.   Katrs simbols, ko izmanto signalizatoru, kontrolierīču vai indikatoru apzīmēšanai, ir tādā krāsā, kas skaidri izceļas uz attiecīgā fona.

5.5.5.   Katra simbola aizpildīto daļu var aizstāt ar tā kontūru un jebkura simbola kontūru var aizpildīt.

5.6.   Kopēja vieta dažādas informācijas parādīšanai

Informāciju no jebkādiem avotiem var parādīt kopējā vietā, ja ievēro šādas prasības:

| 5.6.1. | Kopējā vietā attēlotajiem signalizatoriem un indikatoriem ir jāatbilst 5.3., 5.4. un 5.5. punktā noteiktajām prasībām, un tiem ir jāiedegas, iestājoties apstāklim, kura apzīmēšanai tie ir paredzēti. |
| --- | --- |

5.6.1.

Kopējā vietā attēlotajiem signalizatoriem un indikatoriem ir jāatbilst 5.3., 5.4. un 5.5. punktā noteiktajām prasībām, un tiem ir jāiedegas, iestājoties apstāklim, kura apzīmēšanai tie ir paredzēti.

| 5.6.2. | Signalizatori un indikatori, kas ir uzskaitīti 1. tabulā un ir parādīti kopējā vietā, ieslēdzas, tiklīdz rodas to darbības pamatā esošā situācija. |
| --- | --- |

5.6.2.

Signalizatori un indikatori, kas ir uzskaitīti 1. tabulā un ir parādīti kopējā vietā, ieslēdzas, tiklīdz rodas to darbības pamatā esošā situācija.

| 5.6.3. | Izņemot gadījumus, kas paredzēti 5.6.4., 5.6.5. un 5.6.6. punktā, kad iestājas apstākļi, lai iedegtos divi vai vairāki signalizatori, informāciju vai nu:






  a) | pēc kārtas automātiski atkārto; vai |
| --- | --- | --- |

5.6.3.

Izņemot gadījumus, kas paredzēti 5.6.4., 5.6.5. un 5.6.6. punktā, kad iestājas apstākļi, lai iedegtos divi vai vairāki signalizatori, informāciju vai nu:

a)

pēc kārtas automātiski atkārto; vai

| b) | tai jābūt redzamai un vadītājam ir jābūt spējīgam to viegli saskatīt, sēžot braukšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

b)

tai jābūt redzamai un vadītājam ir jābūt spējīgam to viegli saskatīt, sēžot braukšanas stāvoklī.

| 5.6.4. | Bremzēšanas sistēmas atteices, galvenā luktura tālās gaismas un virzienrādītāja signalizatori nav attēloti vienotā vietā. |
| --- | --- |

5.6.4.

Bremzēšanas sistēmas atteices, galvenā luktura tālās gaismas un virzienrādītāja signalizatori nav attēloti vienotā vietā.

| 5.6.5. | Ja iestājas apstākļi, lai iedegtos šādi signalizatori: bremzēšanas sistēmas atteices, galvenā luktura tālās gaismas un virzienrādītāja, kas parādīti vienotā vietā, tiem ir prioritāte pār visu citu, kas attēlots kopējā vietā. |
| --- | --- |

5.6.5.

Ja iestājas apstākļi, lai iedegtos šādi signalizatori: bremzēšanas sistēmas atteices, galvenā luktura tālās gaismas un virzienrādītāja, kas parādīti vienotā vietā, tiem ir prioritāte pār visu citu, kas attēlots kopējā vietā.

| 5.6.6. | Kopējā vietā norādītā informācija drīkst izslēgties automātiski, vai to izslēdz vadītājs, izņemot bremžu sistēmas darbības disfunkcijas, galveno lukturu tālo gaismu, virzienrādītāja signalizatorus un tos, kuriem 1. tabulā ir pieprasīta sarkanā krāsa, nedrīkst izslēgt, ja ir apstākļi, kas tos aktivizē. |
| --- | --- |

5.6.6.

Kopējā vietā norādītā informācija drīkst izslēgties automātiski, vai to izslēdz vadītājs, izņemot bremžu sistēmas darbības disfunkcijas, galveno lukturu tālo gaismu, virzienrādītāja signalizatorus un tos, kuriem 1. tabulā ir pieprasīta sarkanā krāsa, nedrīkst izslēgt, ja ir apstākļi, kas tos aktivizē.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA MODIFIKĀCIJAS

6.1.   Par visiem apstiprinātā transportlīdzekļa tipa grozījumiem ziņo tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas transportlīdzekļa tipu apstiprinājusi. Tipa apstiprinātāja iestāde var:

| 6.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai arī |
| --- | --- |

6.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis joprojām atbilst prasībām; vai arī

| 6.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

6.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

6.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma noraidīšanu, precizējot izmaiņas, saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

7.1.   Katram transportlīdzeklim, kam ir apstiprinājuma marķējums saskaņā ar šiem noteikumiem, ir jāatbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam, it īpaši attiecībā uz vadītāja darbināmām vadības ierīcēm.

7.2.   Lai pārbaudītu 7.1. punktā noteikto atbilstību, sērijveidā ražotiem transportlīdzekļiem, kuriem ir šajos noteikumos paredzētais apstiprinājuma marķējums, veic pietiekamu skaitu izlases veida pārbaužu.

8.   SANKCIJASPAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

8.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas 7.1. punktā noteiktās prasības vai arī izvēlētais transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi neiztur pārbaudes, kuras paredzētas iepriekš minētajā 7.2. punktā.

8.2.   Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā par to nekavējoties informē pārējās puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ir parakstīta un datēta norāde “APSTIPRINĀJUMS ATSAUKTS” (ar lieliem burtiem).

9.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot apstiprinājuma veidlapas eksemplāru, kura beigās ir parakstīta un datēta norāde “RAŽOŠANA IZBEIGTA” (ar lieliem burtiem).

10.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀŠANAS IESTĀŽU NOSAUKUMS UN ADRESE

Tās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprināšanas iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citas valsts izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

1. tabula

Vadības ierīces, signalizatorus un indikatorus apzīmējošie simboli

| Nr. | Postenis | Simbols | Funkcija | Vieta | Krāsa | Definīcija | Darbība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Papildu dzinēja apturēšanas vadības ierīce
  (OFF) (izslēgta) | | Vadības ierīce | Novietota uz stūres stieņa labajā pusē | | | Kā dzinēja apturēšanas veids, alternatīvi galvenajam slēdzim vai dekompresijas vārstu kontrolei, transportlīdzeklis var būt aprīkots ar dzinēja elektriskās strāvas padeves atslēgšanu (dzinēja papildu apturēšana). |
| 2. | Papildu dzinēja apturēšanas vadības ierīce
  (RUN) (iedarbināta) | | | | | | |
| 3. | Aizdedzes slēdzis | | Vadības ierīce | | | Ierīce, kas ļauj darbināt dzinēju un var arī atļaut darboties citām transportlīdzekļa elektriskajām sistēmām | Ja ir rotācijas slēdzis, kustībai jānotiek pulksteņrādītāja virzienā no aizdedzes off (izslēgta) pozīcijas uz aizdedzes on (ieslēgta) pozīciju. |
| 4. | Elektriskais starteris | | Vadības ierīce | | | | |
| 5. | Manuāls gaisa vārsts | | Vadības ierīce | Vadības ierīce var nebūt redzama no vadītāja pozīcijas | | | |
| Signalizators | | Dzintarkrāsa | | |
| 6. | Neitrāls
  (pārnesumkārbas stāvoklis) | | Signalizators | | Zaļa | | Signalizators izgaismojas, kad pārnesumu selektors ir neitrālā stāvoklī. |
| 7. | Manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts
  (OFF) (izslēgts) | | Vadības ierīce | Vadības ierīcei nav jābūt redzamai no vadītāja pozīcijas | | | Vadības ierīcei ir atsevišķas pozīcijas “OFF” (izslēgta), “ON” (ieslēgta) un “RESERVE” (ja ir rezerves padeve). |
| 8. | Manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts
  (ON) (ieslēgts) | | | | | | Vadības ierīcei jābūt ON pozīcijā, ja tā atrodas degvielas plūsmas no tvertnes uz dzinēju virzienā, OFF pozīcijā, kad tā ir perpendikulāri degvielas tecēšanas virzienam un RESERVE pozīcijā (attiecīgā gadījumā), ja tā atrodas perpendikulāri degvielas plūsmas virzienam. |
| 9. | Manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts
  (RES) | | | | | | Attiecībā uz sistēmu, kurā degvielas plūsma tiek apstādināta, kad dzinējs ir izslēgts, ja tas ir aprīkots ar vadības ierīci, simboli un vadības ierīces pozīcijas ir tādas pašas, kā norādīts manuālajai degvielas izslēgšanas vadības ierīcei. |
| 10. | Spidometrs | | Indikators | | | | Displejs ir apgaismots ikreiz, kad ir ieslēgts gabarītgaismas lukturis (ja pieejams) vai priekšējais lukturis. |
| 11. | Skaņas signālierīce (signāltaure) | | Vadības ierīce | Uz stūres stieņa kreisajā pusē transportlīdzekļiem ar pārnesumu kārbas vadības ierīci, ko darbina neatkarīgi no ar roku darbināma sajūga vai transportlīdzekļiem bez pārnesumu izvēles vadības ierīces.
  Alternatīvi – uz stūres stieņa labajā pusē transportlīdzekļiem, kam pārnesumu izvēles vadības ierīce novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē, un ko darbina kopā ar ar roku darbināmu sajūgu. | | | Iestatīšana darbībai |
| 12. | Tālās gaismas (lukturis) –
  (Hi) | | Vadības ierīce | Uz stūres stieņa kreisajā pusē transportlīdzekļiem ar pārnesumu kārbas vadības ierīci, ko darbina neatkarīgi no ar roku darbināma sajūga, vai transportlīdzekļiem bez pārnesumu izvēles vadības ierīces.
  Alternatīvi – uz stūres stieņa labajā pusē transportlīdzekļiem, kam pārnesumu izvēles vadības ierīce novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē un ko darbina kopā ar ar roku darbināmu sajūgu. | | | |
| | | | Signalizators | | Zila | | |
| 13. | Tuvās gaismas (lukturis)
  (Lo) | | Vadības ierīce | Uz stūres stieņa kreisajā pusē transportlīdzekļiem ar pārnesumu kārbas vadības ierīci, ko darbina neatkarīgi no ar roku darbināma sajūga, vai transportlīdzekļiem bez pārnesumu izvēles vadības ierīces.
  Alternatīvi – uz stūres stieņa labajā pusē transportlīdzekļiem, kam pārnesumu izvēles vadības ierīce novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē, un ko darbina kopā ar ar roku darbināmu sajūgu. | | | |
| | | | Signalizators | | Zaļa | | |
| 14. | Optiska brīdinājuma ierīce | | Vadības ierīce | Blakus tālās gaismas/tuvās gaismas vadības ierīcei | | | Var būt tālās gaismas/tuvās gaismas vadības ierīces papildu funkcija.
  Kad vadības ierīci atlaiž, gaismas kūlis pārslēdzas iepriekšējā režīmā. |
| 15. | Priekšējie miglas lukturi | | Vadības ierīce | | | | |
| | | | Signalizators | | Zaļa | | |
| 16. | Aizmugurējie miglas lukturi | | Vadības ierīce | | | | |
| | | | Signalizators | | Dzintarkrāsa | | |
| 17. | Virzienrādītāji | | Vadības ierīce | Vadības ierīce(-es) atrodas uz stūres stieņa, skaidri redzama(-as) no vadītāja sēdekļa un skaidri marķēta(-as) | | | Vadības ierīcei jābūt veidotai tā, lai, skatoties gan no vadītāja sēdekļa, darbinot rādītāja kreiso pusi vai virzot vadības ierīci pa kreisi, iedarbina rādītāju uz kreiso pusi un attiecīgi pretēji – rādītāju uz labo pusi. |
| | | | Signalizators | | Zaļa | | Bultu pāris ir viens simbols. Tomēr, ja kreisā un labā virzienrādītāja vadības ierīces vai signalizatori darbojas neatkarīgi, abas bultas var uzskatīt par atsevišķiem simboliem un atbilstoši novietot. |
| 18. | Avārijas signāls | | Vadības ierīce | | | | |
| | | | Signalizators | | Sarkana | To attēlo vai nu virzienrādītāju signalizatoru(-u) mirgošana (vienlaicīgi), vai trīsstūra simbols. | |
| | | | Signalizators | | Zaļa | |
| 19. | Gabarītgaismas lukturi | | Vadības ierīce | | | To attēlo gabarītgaismas lukturu, stāvgaismas luktura, lampas vadības un stāvgaismas lukturu attiecīgais simbols bet, ja visi lukturi ieslēdzas automātiski, kad transportlīdzeklis darbojas, neparādās neviena pozīcija vai vadības lampas simbols. | Ja ir rotācijas slēdzis, tas darbojas pulksteņrādītāja virzienā, pakāpeniski ieslēdzot transportlīdzekļa gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus un tad transportlīdzekļa galvenos lukturus. Tas neliedz pievienot slēdža papildu pozīcijas ar nosacījumu, ka tās ir skaidri norādītas. |
| | | | Signalizators | | Zaļa |
| 20. | Galvenais lukturis | | Vadības ierīce | | Zaļa | | |
| | | | Signalizators | | | Indikatoru funkciju var nodrošināt ar instrumentu paneļa apgaismojumu. | Gaismu vadības slēdzi var apvienot ar aizdedzes slēdzi, ja vēlas. |
| 21. | Stāvgaismas lukturis | | Vadības ierīce | | | | |
| | | | Signalizators | | Zaļa | Ja stāvgaismas luktura funkcija ir iekļauta aizdedzes slēdzī, identifikācija nav obligāta. | |
| 22. | Degvielas rādītājs | | Indikators | | | | |
| | | | Signalizators | | Dzintarkrāsa | | |
| 23. | Dzinēja dzesētāja temperatūra | | Indikators | | | | |
| | | | Signalizators | | Sarkana | | |
| 24. | Akumulatora stāvoklis | | Indikators | | | | |
| | | | Signalizators | | Sarkana | | |
| 25. | Dzinēja eļļas līmenis | | Indikators | | | | |
| | | | Signalizators | | Sarkana | | |
| 26. | Dzinēja ātruma vadība | | Vadības ierīce | Novietota uz stūres stieņa labajā pusē | | | Ar roku darbināma vadības ierīce. Rotējoša roktura griešana pretēji pulksteņrādītāja virzienam palielina ātrumu. Vadības ierīce automātiski atgriežas dzinēja tukšgaitas stāvoklī pulksteņrādītāja virzienā pēc rokas atlaišanas, izņemot, ja transportlīdzekļa ātruma vadības ierīce ir iedarbināta. |
| 27. | Priekšējo riteņu bremzes | | Vadības ierīce | Novietota uz stūres stieņa labajā pusē priekšā | | | Roksvira
  Priekšējo riteņu bremzes var darboties ar pakaļējo riteņu bremzēm kombinēto bremžu sistēmas gadījumā. |
| 28. | Ar kāju darbināma aizmugurējā riteņa bremzes vadības ierīce | | Vadības ierīce | Novietota uz rāmja labajā pusē | | | Pedālis
  Pakaļējo riteņu bremzes var darboties ar priekšējo riteņu bremzēm kombinēto bremžu sistēmas gadījumā. |
| 29. | Ar roku darbināma aizmugurējā riteņa bremžu vadības ierīce | | Vadības ierīce | Novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē priekšā | | | Roksvira
  Nav atļauts transportlīdzekļiem, kam ir ar roku darbināms sajūgs.
  Pakaļējo riteņu bremzes var darboties ar priekšējo riteņu bremzēm kombinēto bremžu sistēmas gadījumā. |
| 30. | Stāvbremzes | | Vadības ierīce | | | | Roksvira vai pedālis |
| 31. | Sajūgs | | Vadības ierīce | Novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē | | | Roksvira
  Nospiest, lai atlaistu sajūgu.
  Netraucē izmantot tās ierīces transportlīdzekļa kreisajā pusē, kuras apvieno sajūga un pārnesumu izvēles darbības. |
| 32. | Ar kāju darbināms manuālais pārnesumu pārslēgšanas mehānisms | | Vadības ierīce | Novietota uz rāmja kreisajā pusē | | | Ar kāju darbināma svira vai svārstīgā svira
  Virzot uz priekšu ar kāju darbināmo sviru vai svārstīgo sviru, pakāpeniski izvēlas pārnesumus: priekšējās daļas kustība uz augšu dod augstāku pārnesuma pozīciju, un kustība uz leju dod zemāku pārnesuma pozīciju. Ja ir atsevišķa “neitrāla” pozīcija, tā ir vai nu pirmā, vai otrā no pārnesumu izvēles secības (t. i., 1-N-2-3-4- ... vai N-1-2-3-4-...).
  Alternatīvi transportlīdzekļu, kuru dzinēja darba tilpums ir mazāks par 200 cm3, transmisiju var aprīkot ar šādu pārslēgšanas secību:






  — | rotācijas secība (t. i., N-1-2-3-4-5-N-1). |

Nr.

Postenis

Simbols

Funkcija

Vieta

Krāsa

Definīcija

Darbība

1.

Papildu dzinēja apturēšanas vadības ierīce

(OFF) (izslēgta)

Image

Vadības ierīce

Novietota uz stūres stieņa labajā pusē

Kā dzinēja apturēšanas veids, alternatīvi galvenajam slēdzim vai dekompresijas vārstu kontrolei, transportlīdzeklis var būt aprīkots ar dzinēja elektriskās strāvas padeves atslēgšanu (dzinēja papildu apturēšana).

2.

Papildu dzinēja apturēšanas vadības ierīce

(RUN) (iedarbināta)

Image

3.

Aizdedzes slēdzis

Vadības ierīce

Ierīce, kas ļauj darbināt dzinēju un var arī atļaut darboties citām transportlīdzekļa elektriskajām sistēmām

Ja ir rotācijas slēdzis, kustībai jānotiek pulksteņrādītāja virzienā no aizdedzes off (izslēgta) pozīcijas uz aizdedzes on (ieslēgta) pozīciju.

4.

Elektriskais starteris

Image

Vadības ierīce

5.

Manuāls gaisa vārsts

Image

Vadības ierīce

Vadības ierīce var nebūt redzama no vadītāja pozīcijas

Signalizators

Dzintarkrāsa

6.

Neitrāls

(pārnesumkārbas stāvoklis)

Image

Signalizators

Zaļa

Signalizators izgaismojas, kad pārnesumu selektors ir neitrālā stāvoklī.

7.

Manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts

(OFF) (izslēgts)

Image

Vadības ierīce

Vadības ierīcei nav jābūt redzamai no vadītāja pozīcijas

Vadības ierīcei ir atsevišķas pozīcijas “OFF” (izslēgta), “ON” (ieslēgta) un “RESERVE” (ja ir rezerves padeve).

8.

Manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts

(ON) (ieslēgts)

Image

Vadības ierīcei jābūt ON pozīcijā, ja tā atrodas degvielas plūsmas no tvertnes uz dzinēju virzienā, OFF pozīcijā, kad tā ir perpendikulāri degvielas tecēšanas virzienam un RESERVE pozīcijā (attiecīgā gadījumā), ja tā atrodas perpendikulāri degvielas plūsmas virzienam.

9.

Manuālais degvielas tvertnes noslēgšanas vārsts

(RES)

Image

Attiecībā uz sistēmu, kurā degvielas plūsma tiek apstādināta, kad dzinējs ir izslēgts, ja tas ir aprīkots ar vadības ierīci, simboli un vadības ierīces pozīcijas ir tādas pašas, kā norādīts manuālajai degvielas izslēgšanas vadības ierīcei.

10.

Spidometrs

Indikators

Displejs ir apgaismots ikreiz, kad ir ieslēgts gabarītgaismas lukturis (ja pieejams) vai priekšējais lukturis.

11.

Skaņas signālierīce (signāltaure)

Image

Vadības ierīce

Uz stūres stieņa kreisajā pusē transportlīdzekļiem ar pārnesumu kārbas vadības ierīci, ko darbina neatkarīgi no ar roku darbināma sajūga vai transportlīdzekļiem bez pārnesumu izvēles vadības ierīces.

Alternatīvi – uz stūres stieņa labajā pusē transportlīdzekļiem, kam pārnesumu izvēles vadības ierīce novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē, un ko darbina kopā ar ar roku darbināmu sajūgu.

Iestatīšana darbībai

12.

Tālās gaismas (lukturis) –

(Hi)

Image

Vadības ierīce

Uz stūres stieņa kreisajā pusē transportlīdzekļiem ar pārnesumu kārbas vadības ierīci, ko darbina neatkarīgi no ar roku darbināma sajūga, vai transportlīdzekļiem bez pārnesumu izvēles vadības ierīces.

Alternatīvi – uz stūres stieņa labajā pusē transportlīdzekļiem, kam pārnesumu izvēles vadības ierīce novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē un ko darbina kopā ar ar roku darbināmu sajūgu.

Signalizators

Zila

13.

Tuvās gaismas (lukturis)

(Lo)

Image

Vadības ierīce

Uz stūres stieņa kreisajā pusē transportlīdzekļiem ar pārnesumu kārbas vadības ierīci, ko darbina neatkarīgi no ar roku darbināma sajūga, vai transportlīdzekļiem bez pārnesumu izvēles vadības ierīces.

Alternatīvi – uz stūres stieņa labajā pusē transportlīdzekļiem, kam pārnesumu izvēles vadības ierīce novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē, un ko darbina kopā ar ar roku darbināmu sajūgu.

Signalizators

Zaļa

14.

Optiska brīdinājuma ierīce

Vadības ierīce

Blakus tālās gaismas/tuvās gaismas vadības ierīcei

Var būt tālās gaismas/tuvās gaismas vadības ierīces papildu funkcija.

Kad vadības ierīci atlaiž, gaismas kūlis pārslēdzas iepriekšējā režīmā.

15.

Priekšējie miglas lukturi

Image

Vadības ierīce

Signalizators

Zaļa

16.

Aizmugurējie miglas lukturi

Image

Vadības ierīce

Signalizators

Dzintarkrāsa

17.

Virzienrādītāji

Image

Vadības ierīce

Vadības ierīce(-es) atrodas uz stūres stieņa, skaidri redzama(-as) no vadītāja sēdekļa un skaidri marķēta(-as)

Vadības ierīcei jābūt veidotai tā, lai, skatoties gan no vadītāja sēdekļa, darbinot rādītāja kreiso pusi vai virzot vadības ierīci pa kreisi, iedarbina rādītāju uz kreiso pusi un attiecīgi pretēji – rādītāju uz labo pusi.

Signalizators

Zaļa

Bultu pāris ir viens simbols. Tomēr, ja kreisā un labā virzienrādītāja vadības ierīces vai signalizatori darbojas neatkarīgi, abas bultas var uzskatīt par atsevišķiem simboliem un atbilstoši novietot.

18.

Avārijas signāls

Image

Vadības ierīce

Signalizators

Sarkana

To attēlo vai nu virzienrādītāju signalizatoru(-u) mirgošana (vienlaicīgi), vai trīsstūra simbols.

Image

Signalizators

Zaļa

19.

Gabarītgaismas lukturi

Image

Vadības ierīce

To attēlo gabarītgaismas lukturu, stāvgaismas luktura, lampas vadības un stāvgaismas lukturu attiecīgais simbols bet, ja visi lukturi ieslēdzas automātiski, kad transportlīdzeklis darbojas, neparādās neviena pozīcija vai vadības lampas simbols.

Ja ir rotācijas slēdzis, tas darbojas pulksteņrādītāja virzienā, pakāpeniski ieslēdzot transportlīdzekļa gabarītgaismas (stāvgaismas) lukturus un tad transportlīdzekļa galvenos lukturus. Tas neliedz pievienot slēdža papildu pozīcijas ar nosacījumu, ka tās ir skaidri norādītas.

Signalizators

Zaļa

20.

Galvenais lukturis

Image

Vadības ierīce

Zaļa

Signalizators

Indikatoru funkciju var nodrošināt ar instrumentu paneļa apgaismojumu.

Gaismu vadības slēdzi var apvienot ar aizdedzes slēdzi, ja vēlas.

21.

Stāvgaismas lukturis

Image

Vadības ierīce

Signalizators

Zaļa

Ja stāvgaismas luktura funkcija ir iekļauta aizdedzes slēdzī, identifikācija nav obligāta.

22.

Degvielas rādītājs

Image

Indikators

Signalizators

Dzintarkrāsa

23.

Dzinēja dzesētāja temperatūra

Image

Indikators

Signalizators

Sarkana

24.

Akumulatora stāvoklis

Image

Indikators

Signalizators

Sarkana

25.

Dzinēja eļļas līmenis

Image

Indikators

Signalizators

Sarkana

26.

Dzinēja ātruma vadība

Vadības ierīce

Novietota uz stūres stieņa labajā pusē

Ar roku darbināma vadības ierīce. Rotējoša roktura griešana pretēji pulksteņrādītāja virzienam palielina ātrumu. Vadības ierīce automātiski atgriežas dzinēja tukšgaitas stāvoklī pulksteņrādītāja virzienā pēc rokas atlaišanas, izņemot, ja transportlīdzekļa ātruma vadības ierīce ir iedarbināta.

27.

Priekšējo riteņu bremzes

Vadības ierīce

Novietota uz stūres stieņa labajā pusē priekšā

Roksvira

Priekšējo riteņu bremzes var darboties ar pakaļējo riteņu bremzēm kombinēto bremžu sistēmas gadījumā.

28.

Ar kāju darbināma aizmugurējā riteņa bremzes vadības ierīce

Vadības ierīce

Novietota uz rāmja labajā pusē

Pedālis

Pakaļējo riteņu bremzes var darboties ar priekšējo riteņu bremzēm kombinēto bremžu sistēmas gadījumā.

29.

Ar roku darbināma aizmugurējā riteņa bremžu vadības ierīce

Vadības ierīce

Novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē priekšā

Roksvira

Nav atļauts transportlīdzekļiem, kam ir ar roku darbināms sajūgs.

Pakaļējo riteņu bremzes var darboties ar priekšējo riteņu bremzēm kombinēto bremžu sistēmas gadījumā.

30.

Stāvbremzes

Vadības ierīce

Roksvira vai pedālis

31.

Sajūgs

Vadības ierīce

Novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē

Roksvira

Nospiest, lai atlaistu sajūgu.

Netraucē izmantot tās ierīces transportlīdzekļa kreisajā pusē, kuras apvieno sajūga un pārnesumu izvēles darbības.

32.

Ar kāju darbināms manuālais pārnesumu pārslēgšanas mehānisms

Vadības ierīce

Novietota uz rāmja kreisajā pusē

Ar kāju darbināma svira vai svārstīgā svira

Virzot uz priekšu ar kāju darbināmo sviru vai svārstīgo sviru, pakāpeniski izvēlas pārnesumus: priekšējās daļas kustība uz augšu dod augstāku pārnesuma pozīciju, un kustība uz leju dod zemāku pārnesuma pozīciju. Ja ir atsevišķa “neitrāla” pozīcija, tā ir vai nu pirmā, vai otrā no pārnesumu izvēles secības (t. i., 1-N-2-3-4- ... vai N-1-2-3-4-...).

Alternatīvi transportlīdzekļu, kuru dzinēja darba tilpums ir mazāks par 200 cm3, transmisiju var aprīkot ar šādu pārslēgšanas secību:

—

rotācijas secība (t. i., N-1-2-3-4-5-N-1).

| — | Reversā secība, kurā pārnesumus pakāpeniski izvēlas, virzot ar kāju darbināmās sviras vai svārstīgās sviras priekšējo daļu:






  — | priekšējās daļas kustība augšup, lai ieslēgtu zemāku pārnesuma pozīciju, un |
| --- | --- | --- |

—

Reversā secība, kurā pārnesumus pakāpeniski izvēlas, virzot ar kāju darbināmās sviras vai svārstīgās sviras priekšējo daļu:

—

priekšējās daļas kustība augšup, lai ieslēgtu zemāku pārnesuma pozīciju, un

| — | kustība lejup, lai ieslēgtu augstāku pārnesuma pozīciju. |
| --- | --- |

—

kustība lejup, lai ieslēgtu augstāku pārnesuma pozīciju.

33.

Ar roku darbināms manuālais pārnesumu pārslēgšanas mehānisms

Vadības ierīce

Novietota uz stūres stieņa kreisajā pusē

Ja vadības ierīci darbina, griežot rotācijas rokturi pretēji pulksteņrādītāja virzienam, pakāpeniski ieslēdz pārnesumus, kas palielina kustības ātrumu uz priekšu, un otrādi – griešana pretējā virzienā samazina kustības ātrumu uz priekšu. Ja ir atsevišķa “neitrāla” pozīcija, tā ir vai nu pirmā, vai otrā no pārnesumu izvēles secības (t. i., N-1-2-3-4- ...vai 1-N-2-3-4-...).

34.

Bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbības traucējumi

Image

Signalizators

Dzintarkrāsa

35.

Darbības traucējumu indikatora lampa

Image

Signalizators

Dzintarkrāsa

Izmanto, lai attēlotu ar spēka piedziņu saistītas kļūmes, kuras var ietekmēt izplūdi

---

(1)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punkts – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html).

(2)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3.

---

1. PIELIKUMS

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A modelis

(sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

Transportlīdzeklim piestiprināta attēlā redzamā apstiprinājuma marķējums liecina, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā vadītāja darbināmajām vadības ierīcēm ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 60 un ar apstiprinājuma numuru 002439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums tika piešķirts atbilstoši Noteikumu Nr. 60 prasībām to sākotnējā formā.

B modelis

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

Transportlīdzeklim piestiprināta attēlā redzamā apstiprinājuma marķējums liecina, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 60 un 10 (1).

Apstiprinājuma numuri norāda, ka brīdī, kad tika piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, Noteikumi Nr. 60 nebija grozīti un Noteikumos Nr. 10 jau bija iekļauta 03. grozījumu sērija.

---

(1)  Šis cipars ir tikai piemērs.

---

Labojumi

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/41

---

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2014/24/KĀDP (2014. gada 20. janvāris), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 16, 2014. gada 21. janvāris
  )

33. lappusē, pielikumā:

tekstu:

“Lēmuma 2012/642/KĀDP pielikumā ierakstu Nr. 210 aizstāj ar šādu:”

lasīt šādi:

“Lēmuma 2012/642/KĀDP pielikumā ierakstu Nr. 199 aizstāj ar šādu:”

33. lappusē, pielikuma tabulas pirmajā slejā:

tekstu:

“210.”

lasīt šādi:

“199.”

---

| 15.10.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/41

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 699/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par dizainu vienotajam logotipam, ar ko identificē personas, kas piedāvā iedzīvotājiem iegādāties zāles tālpārdošanā, un tā autentiskuma pārbaudes tehniskajām, elektroniskajām un kriptogrāfiskajām prasībām

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 184, 2014. gada 25. jūnijs
  )

[neattiecas uz tekstu latviešu valodā]

---