# Europeiska unionens L 329/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 329 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången14 november 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 329

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången14 november 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/789/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 november 2014 om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1212/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1213/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1214/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1215/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1216/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1217/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 17 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1218/2014 av den 13 november 2014 om ändring av bilagorna I och II till förordning (EU) nr 206/2010 vad gäller djurhälsokrav avseende trikiner i förlagan till veterinärintyg för import till unionen av tamsvin som är avsedda för avel, produktion eller slakt samt färskt kött från dessa (
  1
  ) | 20 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1219/2014 av den 13 november 2014 om ändring av bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 vad gäller förteckningen över territorier och tredjeländer (
  1
  ) | 23 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1220/2014 av den 13 november 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 27 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/790/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 november 2014 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, beträffande ändringen av bilaga II (Samordningen av socialförsäkringssystemen) till avtalet | 29 |
| | | 2014/791/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 juni 2014 om statligt stöd SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06) som Tjeckien har beviljat flera regionala busstrafikföretag i regionen Ústí
  [delgivet med nr C(2014) 4081]

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/792/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 november 2014 om systemet för tidig varning som ska tillämpas av kommissionen och dess genomförandeorgan | 68 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2014/789/EU

*

Rådets beslut av den 10 november 2014 om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1212/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1213/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1214/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1215/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1216/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1217/2014 av den 11 november 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

17

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1218/2014 av den 13 november 2014 om ändring av bilagorna I och II till förordning (EU) nr 206/2010 vad gäller djurhälsokrav avseende trikiner i förlagan till veterinärintyg för import till unionen av tamsvin som är avsedda för avel, produktion eller slakt samt färskt kött från dessa (
  1
  )

1

20

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1219/2014 av den 13 november 2014 om ändring av bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 vad gäller förteckningen över territorier och tredjeländer (
  1
  )

1

23

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1220/2014 av den 13 november 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

27

BESLUT

2014/790/EU

*

Rådets beslut av den 10 november 2014 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, beträffande ändringen av bilaga II (Samordningen av socialförsäkringssystemen) till avtalet

29

2014/791/EU

*

Kommissionens beslut av den 25 juni 2014 om statligt stöd SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06) som Tjeckien har beviljat flera regionala busstrafikföretag i regionen Ústí
  [delgivet med nr C(2014) 4081]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 4081]

1

35

2014/792/EU

*

Kommissionens beslut av den 13 november 2014 om systemet för tidig varning som ska tillämpas av kommissionen och dess genomförandeorgan

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 november 2014

om ingående, på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, av tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

(2014/789/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91, 100.2, 167.3 och 207, jämförda med artikel 218.6 andra stycket a v,

med beaktande av anslutningsakten för Kroatien, särskilt artikel 6.2 andra stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut 2014/257/EU (1) har tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat tilläggsprotokollet) undertecknats och tillämpats provisoriskt från och med den 1 juli 2013, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för dess ingående avslutas. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut 2014/257/EU (1) har tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat tilläggsprotokollet) undertecknats och tillämpats provisoriskt från och med den 1 juli 2013, i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för dess ingående avslutas.

| (2) | Tilläggsprotokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Tilläggsprotokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Kroatiens anslutning till Europeiska unionen godkänns härmed på unionens och dess medlemsstaters vägnar (2).

Artikel 2

Rådets ordförande ska utse den eller de personer som ska ha rätt att på unionens och dess medlemsstaters vägnar göra den anmälan som avses i artikel 9 i tilläggsprotokollet vad gäller slutförandet av de interna förfarande för ikraftträdandet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 november 2014.

På rådets vägnar

M. MARTINA

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 14.5.2014, s. 1.

1

(2)  Texten till tilläggsprotokollet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om undertecknandet av tilläggsprotokollet.

2

---

FÖRORDNINGAR

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1212/2014

av den 11 november 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 av de skäl som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 av de skäl som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte överensstämmer med den här förordningen får fortsätta att åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader från dagen för ikraftträdandet av denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för skatter och tullar

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En solid, cylinderformad gängad produkt av extra hård färgad titanlegering, med en längd på ca 12 mm.
  Produkten har ett skaft med en konstant ytterdiameter på 3 mm och ett huvud. Skaftet är helt gängat med asymmetrisk gängning. Huvudet är gängat (vilket gör att det kan fästas i en kompressionsplatta i fixeringssystem) med invändigt skruvgrepp.
  Produkten överensstämmer med ISO/TC 150-standarderna för implantatskruvar och är avsedd för användning inom traumakirurgi för fixering av benbrott. Den ska fixeras i kroppen med hjälp av särskilda verktyg.
  Vid import ligger den i en steriliserad förpackning. Produkten är nummermärkt och kan därför spåras genom hela produktions- och distributionskedjan.

   (1) Se bild. | 8108 90 90 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 a till avdelning XV, anmärkning 3 till avdelning XV, anmärkning 1 f till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 8108, 8108 90 och 8108 90 90.
  På grund av produktens objektiva egenskaper anses den helt och hållet motsvara en skruv av oädel metall, även om den är avsedd för användning i traumakirurgi. Oavsett deras faktiska användning är skruvar av oädel metall, i enlighet med anmärkning 2 a till avdelning XV, delar med allmän användning. Klassificering enligt nr 9021 som spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer är därför utesluten enligt anmärkning 1 f till kapitel 90.
  Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8108 90 90 som andra artiklar av titan. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En solid, cylinderformad gängad produkt av extra hård färgad titanlegering, med en längd på ca 12 mm.

Produkten har ett skaft med en konstant ytterdiameter på 3 mm och ett huvud. Skaftet är helt gängat med asymmetrisk gängning. Huvudet är gängat (vilket gör att det kan fästas i en kompressionsplatta i fixeringssystem) med invändigt skruvgrepp.

Produkten överensstämmer med ISO/TC 150-standarderna för implantatskruvar och är avsedd för användning inom traumakirurgi för fixering av benbrott. Den ska fixeras i kroppen med hjälp av särskilda verktyg.

Vid import ligger den i en steriliserad förpackning. Produkten är nummermärkt och kan därför spåras genom hela produktions- och distributionskedjan.

(1) Se bild.

8108 90 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 a till avdelning XV, anmärkning 3 till avdelning XV, anmärkning 1 f till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 8108, 8108 90 och 8108 90 90.

På grund av produktens objektiva egenskaper anses den helt och hållet motsvara en skruv av oädel metall, även om den är avsedd för användning i traumakirurgi. Oavsett deras faktiska användning är skruvar av oädel metall, i enlighet med anmärkning 2 a till avdelning XV, delar med allmän användning. Klassificering enligt nr 9021 som spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer är därför utesluten enligt anmärkning 1 f till kapitel 90.

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8108 90 90 som andra artiklar av titan.

---

(1)  Bilden är endast i informationssyfte.

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1213/2014

av den 11 november 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 av de skäl som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 av de skäl som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte överensstämmer med den här förordningen får fortsätta att åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader från dagen för ikraftträdandet av denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för skatter och tullar

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En kannulerad, cylinderformad gängad produkt av extra hård titanlegering, med en längd på mellan 20 och 56 mm.
  Produkten har ett kannulerat skaft med en ytterdiameter på 4 mm och ett sexkantigt huvud. Skaftet är helt gängat med 2 mm stora gängar.
  Produkten överensstämmer med ISO/TC 150-standarderna för implantatskruvar och är avsedd för användning inom traumakirurgi för fixering av benbrott.
  Den ska fixeras i kroppen med hjälp av särskilda verktyg och genom en styrtråd, som ska föras in i det kannulerade skaftet och som möjliggör exakt placering genom ett litet insnitt i kroppen.
  Vid import ligger den i en steriliserad förpackning. Produkten är nummermärkt och kan därför spåras genom hela produktions- och distributionskedjan. | 9021 10 90 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9021, 9021 10 och 9021 10 90.
  På grund av produktens objektiva egenskaper, dvs. förekomsten av det kannulerade skaftet, motsvarar den inte helt en skruv av oädel metall. Den kan således inte betraktas som en del av allmän användning (skruv) enligt anmärkning 2 till avdelning XV. Därför är klassificering enligt nr 8108 utesluten.
  Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9021 10 90 som spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En kannulerad, cylinderformad gängad produkt av extra hård titanlegering, med en längd på mellan 20 och 56 mm.

Produkten har ett kannulerat skaft med en ytterdiameter på 4 mm och ett sexkantigt huvud. Skaftet är helt gängat med 2 mm stora gängar.

Produkten överensstämmer med ISO/TC 150-standarderna för implantatskruvar och är avsedd för användning inom traumakirurgi för fixering av benbrott.

Den ska fixeras i kroppen med hjälp av särskilda verktyg och genom en styrtråd, som ska föras in i det kannulerade skaftet och som möjliggör exakt placering genom ett litet insnitt i kroppen.

Vid import ligger den i en steriliserad förpackning. Produkten är nummermärkt och kan därför spåras genom hela produktions- och distributionskedjan.

9021 10 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9021, 9021 10 och 9021 10 90.

På grund av produktens objektiva egenskaper, dvs. förekomsten av det kannulerade skaftet, motsvarar den inte helt en skruv av oädel metall. Den kan således inte betraktas som en del av allmän användning (skruv) enligt anmärkning 2 till avdelning XV. Därför är klassificering enligt nr 8108 utesluten.

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9021 10 90 som spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer.

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1214/2014

av den 11 november 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 av de skäl som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 av de skäl som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte överensstämmer med den här förordningen får fortsätta att åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader från dagen för ikraftträdandet av denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för skatter och tullar

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En solid, cylinderformad gängad produkt (så kallad pangea dual core screw) av extra hård titanlegering, med en längd på mellan 20 och 45 mm.
  Skaftet är helt gängat med dubbelgängning med en övergång för ändring av kärndiametern. Produkten har en konstant yttre diameter på 4,0 mm med en självgängande profil och en trubbig, gängad spets.
  Produkten har ett polyaxialt (rörligt) u-format huvud med inre gängning med 25 graders vridning runt sin axel som möjliggör justering.
  Produkten har en specialutformad kragformad låsskruv för montering av en stav (som levereras separat) i huvudet.
  Produkten överensstämmer med ISO/TC 150-standarderna för implantatskruvar och är avsedd för användning inom traumakirurgi för stabilisering av ryggraden. Den fixeras i kroppen med hjälp av särskilda verktyg.
  Vid import ligger den i en steriliserad förpackning. Produkten är nummermärkt och kan därför spåras genom hela produktions- och distributionskedjan.

   (1) Se bild. | 9021 10 90 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9021, 9021 10 och 9021 10 90.
  På grund av produktens objektiva egenskaper, dvs. förekomsten av det polyaxiala u-formade huvudet med låsskruv, motsvarar den inte helt en skruv av oädel metall. Den kan således inte betraktas som en del av allmän användning (skruv) enligt anmärkning 2 till avdelning XV. Därför är klassificering enligt nr 8108 utesluten.
  Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9021 10 90 som spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En solid, cylinderformad gängad produkt (så kallad pangea dual core screw) av extra hård titanlegering, med en längd på mellan 20 och 45 mm.

Skaftet är helt gängat med dubbelgängning med en övergång för ändring av kärndiametern. Produkten har en konstant yttre diameter på 4,0 mm med en självgängande profil och en trubbig, gängad spets.

Produkten har ett polyaxialt (rörligt) u-format huvud med inre gängning med 25 graders vridning runt sin axel som möjliggör justering.

Produkten har en specialutformad kragformad låsskruv för montering av en stav (som levereras separat) i huvudet.

Produkten överensstämmer med ISO/TC 150-standarderna för implantatskruvar och är avsedd för användning inom traumakirurgi för stabilisering av ryggraden. Den fixeras i kroppen med hjälp av särskilda verktyg.

Vid import ligger den i en steriliserad förpackning. Produkten är nummermärkt och kan därför spåras genom hela produktions- och distributionskedjan.

(1) Se bild.

9021 10 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9021, 9021 10 och 9021 10 90.

På grund av produktens objektiva egenskaper, dvs. förekomsten av det polyaxiala u-formade huvudet med låsskruv, motsvarar den inte helt en skruv av oädel metall. Den kan således inte betraktas som en del av allmän användning (skruv) enligt anmärkning 2 till avdelning XV. Därför är klassificering enligt nr 8108 utesluten.

Produkten ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9021 10 90 som spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer.

---

(1)  Bilden är endast i informationssyfte.

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1215/2014

av den 11 november 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från det datum då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för skatter och tullunionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En solpanel med de ungefärliga måtten 2 × 2 m, bestående av 25 vakuumrör av glas, parallellt monterade och sammankopplade via ett samlingsrör. Varje vakuumrör består av två koncentriska rör som innehåller värmebärare i vätskeform. Det inre röret är täckt med ett absorptionsskikt.
  Solenergi absorberas av skiktet på det inre röret och omvandlas till värmeenergi. Värmen överförs därefter till värmebäraren i vätskeform, som övergår till gasform, stiger uppåt och överför värmen till samlingsröret (ett grenrör av koppar).
  Värmen överförs sedan från samlingsröret till en lagringstank för vatten via ett rörsystem som innehåller värmebärare i vätskeform, som cirkulerar med hjälp av en pump som styrs av en styrenhet.
  Pumpen, styrenheten, rörsystemet och lagringstanken för vatten ingår inte vid uppvisandet.
  Solpanelen används i solenergisystem för uppvärmning av vatten och är avsedd för takmontering. | 8419 19 00 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 2 a och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8419 och 8419 19 00.
  Solpanelen anses ha den huvudsakliga karaktären av en komplett eller färdigarbetad vara (varmvattenberedare) eftersom den innehåller alla nödvändiga komponenter för att producera värme. De komponenter som saknas används för att överföra värme och lagra vatten. Följaktligen är klassificering enligt undernummer 8419 90 85 som andra delar till varmvattenberedare utesluten.
  Eftersom solpanelen omvandlar solenergi till värme kan den inte betraktas som en ren värmeväxlarenhet enligt KN-nummer 8419 50 (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet (FAHS), nummer 8419, grupp I B).
  Solpanelen ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8419 19 00 som andra genomströmnings- eller förrådsvarmvattenberedare, icke elektriska (se även FAHS, nummer 8419, grupp I, sista stycket). |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En solpanel med de ungefärliga måtten 2 × 2 m, bestående av 25 vakuumrör av glas, parallellt monterade och sammankopplade via ett samlingsrör. Varje vakuumrör består av två koncentriska rör som innehåller värmebärare i vätskeform. Det inre röret är täckt med ett absorptionsskikt.

Solenergi absorberas av skiktet på det inre röret och omvandlas till värmeenergi. Värmen överförs därefter till värmebäraren i vätskeform, som övergår till gasform, stiger uppåt och överför värmen till samlingsröret (ett grenrör av koppar).

Värmen överförs sedan från samlingsröret till en lagringstank för vatten via ett rörsystem som innehåller värmebärare i vätskeform, som cirkulerar med hjälp av en pump som styrs av en styrenhet.

Pumpen, styrenheten, rörsystemet och lagringstanken för vatten ingår inte vid uppvisandet.

Solpanelen används i solenergisystem för uppvärmning av vatten och är avsedd för takmontering.

8419 19 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 2 a och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8419 och 8419 19 00.

Solpanelen anses ha den huvudsakliga karaktären av en komplett eller färdigarbetad vara (varmvattenberedare) eftersom den innehåller alla nödvändiga komponenter för att producera värme. De komponenter som saknas används för att överföra värme och lagra vatten. Följaktligen är klassificering enligt undernummer 8419 90 85 som andra delar till varmvattenberedare utesluten.

Eftersom solpanelen omvandlar solenergi till värme kan den inte betraktas som en ren värmeväxlarenhet enligt KN-nummer 8419 50 (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet (FAHS), nummer 8419, grupp I B).

Solpanelen ska därför klassificeras enligt KN-nummer 8419 19 00 som andra genomströmnings- eller förrådsvarmvattenberedare, icke elektriska (se även FAHS, nummer 8419, grupp I, sista stycket).

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1216/2014

av den 11 november 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från det datum då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för skatter och tullar

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En elektronisk apparat med de ungefärliga måtten 10 × 4 × 1 cm, bestående av bland annat följande komponenter:






  — | En processor. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En elektronisk apparat med de ungefärliga måtten 10 × 4 × 1 cm, bestående av bland annat följande komponenter:

—

En processor.

| — | Ett systemminne på 1 GB. |
| --- | --- |

—

Ett systemminne på 1 GB.

| — | Ett internminne på 4 GB. |
| --- | --- |

—

Ett internminne på 4 GB.

| — | En inbyggd modul för trådlös anslutning till internet. |
| --- | --- |

—

En inbyggd modul för trådlös anslutning till internet.

Den är försedd med följande gränssnitt:

| — | HDMI. |
| --- | --- |

—

HDMI.

| — | USB. |
| --- | --- |

—

USB.

| — | Mikro-USB. |
| --- | --- |

—

Mikro-USB.

| — | Mikro-SDHC. |
| --- | --- |

—

Mikro-SDHC.

Apparaten har ingen inbyggd videotuner.

När apparaten är kopplad till en tv-apparat eller en bildskärm möjliggör den att användaren får tillgång till internet, t.ex. för att utväxla e-postmeddelanden, titta på videoklipp, spela spel eller ladda ned programvara. Den kan dessutom återge multimediafiler för t.ex. video, foto och musik från minneskort eller USB-minnen.

8528 71 91

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, kompletterande anmärkning 3 till kapitel 85 och texten till KN-nummer 8528, 8528 71 och 8528 71 91.

Apparaten är, i den mening som avses i anmärkning 3 till avdelning XVI, konstruerad för att utföra två eller flera alternativa arbetsuppgifter (automatisk databehandling enligt KN-nummer 8471, telekommunikation enligt KN-nummer 8517, inspelning eller återgivning av videosignaler enligt KN-nummer 8521 och mottagning av television enligt KN-nummer 8528). Det inte är möjligt att avgöra vilken som är apparatens huvudsakliga arbetsuppgift, eftersom varje uppgift är lika viktig för användningen av apparaten. Följaktligen ska apparaten klassificeras enligt det KN-nummer som kommer sist numeriskt bland de nummer som skäligen kan komma i fråga. Klassificering enligt KN-nummer 8471, 8517 eller 8521 är därför utesluten.

Eftersom apparaten inte innehåller en videotuner och eftersom den möjliggör interaktivt informationsutbyte ska den klassificeras enligt KN-nummer 8528 71 91 som apparater med en mikroprocessorbaserad anordning med inbyggt modem för uppkoppling till internet, med ett system för interaktivt informationsutbyte, med möjlighet till televisionsmottagning (så kallade ”set-top boxes med kommunikationsfunktion”, inbegripet sådana som innehåller en anordning med inspelnings- eller återgivningsfunktion, förutsatt att de behåller den väsentliga egenskapen av set-top box med kommunikationsfunktion).

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1217/2014

av den 11 november 2014

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (2). Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från det datum då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för skatter och tullar

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En artikel (ett s.k. elektriskt filter) som består av en keramisk kondensator med flera lager, av genomföringstyp, för ytmontering och med de ungefärliga måtten 8 × 3 × 3 mm.
  Den uppvisas som ett lågpassfilter för användning som EMI-filter mot elektromagnetisk interferens, till exempel för effektförstärkare, kraftförsörjning, temperatur- och motorstyrningar och styrkretsar. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En artikel (ett s.k. elektriskt filter) som består av en keramisk kondensator med flera lager, av genomföringstyp, för ytmontering och med de ungefärliga måtten 8 × 3 × 3 mm.

Den uppvisas som ett lågpassfilter för användning som EMI-filter mot elektromagnetisk interferens, till exempel för effektförstärkare, kraftförsörjning, temperatur- och motorstyrningar och styrkretsar.

(1) Se bild 1.

8532 24 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 a till avdelning XVI samt på grundval av texten till KN-nummer 8532 och 8532 24 00.

Artikeln används som en komponent i ett flertal maskiner. Eftersom den endast består av en kondensator ska den klassificeras enligt KN-nummer 8532 24 00 som keramiska kondensatorer med två eller flera lager.

| 2. | En artikel (ett s.k. elektriskt filter) som består av en kondensator och två ferritkragar, med de ungefärliga måtten 7 × 2 × 2 mm.
  Motsvarande elektriska krets omfattar två induktansspolar, en för varje ferritkrage, placerade i serie i likströmsbryggan och anslutna till ledaren på vänster och höger sida av en ytmonterad kondensator av genomföringstyp.
  De två ferritkragarna fungerar som induktansspolar och deras funktion är att minimera resonans med omgivande kretsar för att undertrycka högfrekvent elektrisk ström.
  Den uppvisas för användning som ett EMI-filter mot elektromagnetisk interferens i t.ex. fordons- och industritillämpningar. |
| --- | --- |

2.

En artikel (ett s.k. elektriskt filter) som består av en kondensator och två ferritkragar, med de ungefärliga måtten 7 × 2 × 2 mm.

Motsvarande elektriska krets omfattar två induktansspolar, en för varje ferritkrage, placerade i serie i likströmsbryggan och anslutna till ledaren på vänster och höger sida av en ytmonterad kondensator av genomföringstyp.

De två ferritkragarna fungerar som induktansspolar och deras funktion är att minimera resonans med omgivande kretsar för att undertrycka högfrekvent elektrisk ström.

Den uppvisas för användning som ett EMI-filter mot elektromagnetisk interferens i t.ex. fordons- och industritillämpningar.

(1) Se bild 2.

8548 90 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 c till avdelning XVI samt texten till KN-nummer 8548, 8548 90 och 8548 90 90.

Med tanke på artikelns objektiva egenskaper, dvs. att den inte utgörs endast av en kondensator utan också av två ferritkragar, överensstämmer den inte helt med texten till KN-nummer 8532 (kondensatorer).

Eftersom både ferritkragarna och kondensatorn är lika viktiga för det elektriska filtrets övergripande funktion sträcker sig dessutom artikelns funktion utanför tillämpningsområdet för KN-nummer 8532. Klassificering enligt detta KN-nummer genom tillämpning av den allmänna bestämmelsen 1 och anmärkning 2 a till avdelning XVI är därför utesluten.

Artikeln används som en komponent i ett flertal maskiner. Eftersom den inte är lämplig att användas uteslutande eller huvudsakligen med en speciell maskin eller grupp av maskiner, ska den klassificeras enligt KN-nummer 8548 90 90 som andra elektriska delar till maskiner och apparater, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans i kapitel 85.

| Bild 1 | Bild 2 |
| --- | --- |
| (Krets) | (Motsvarande krets) |
| | |

Bild 1

Bild 2

(Krets)

(Motsvarande krets)

Image

Image

---

(1)  Bilderna är endast i informationssyfte.

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1218/2014

av den 13 november 2014

om ändring av bilagorna I och II till förordning (EU) nr 206/2010 vad gäller djurhälsokrav avseende trikiner i förlagan till veterinärintyg för import till unionen av tamsvin som är avsedda för avel, produktion eller slakt samt färskt kött från dessa

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2004/68/EG av den 26 april 2004 om fastställande av djurhälsoregler för import till och transitering genom gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur, om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG, samt om upphävande av direktiv 72/462/EEG (1), särskilt artikel 13.1 e,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (2), särskilt artikel 9.2 b och 9.4,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (3), särskilt artikel 7.2 a, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (4) fastställs bland annat kraven för veterinärintyg för införsel av vissa sändningar av levande djur eller färskt kött till unionen. Enligt förordningen får sändningar av hov- och klövdjur endast föras in till unionen om de uppfyller vissa krav och åtföljs av det tillämpliga veterinärintyg som utformats i enlighet med den relevanta förlagan i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (4) fastställs bland annat kraven för veterinärintyg för införsel av vissa sändningar av levande djur eller färskt kött till unionen. Enligt förordningen får sändningar av hov- och klövdjur endast föras in till unionen om de uppfyller vissa krav och åtföljs av det tillämpliga veterinärintyg som utformats i enlighet med den relevanta förlagan i den förordningen.

| (2) | Förlagorna till veterinärintyg för import till unionen av tamsvin avsedda för avel och/eller produktion och för omedelbar slakt fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010 som förlaga ”POR-X” respektive ”POR-Y”. Dessa förlagor innehåller inga garantier avseende trikiner. |
| --- | --- |

(2)

Förlagorna till veterinärintyg för import till unionen av tamsvin avsedda för avel och/eller produktion och för omedelbar slakt fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010 som förlaga ”POR-X” respektive ”POR-Y”. Dessa förlagor innehåller inga garantier avseende trikiner.

| (3) | Förlagan till veterinärintyg för import till unionen av färskt kött från tamsvin fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 som förlaga ”POR”. Den förlagan innehåller garantier avseende trikiner. |
| --- | --- |

(3)

Förlagan till veterinärintyg för import till unionen av färskt kött från tamsvin fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 som förlaga ”POR”. Den förlagan innehåller garantier avseende trikiner.

| (4) | I kommissionens förordning (EG) nr 2075/2005 (5) fastställs bestämmelser för provtagning av slaktkroppar av arter som är mottagliga för trikininfektion och för bestämning av statusen hos anläggningar som håller tamsvin. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens förordning (EG) nr 2075/2005 (5) fastställs bestämmelser för provtagning av slaktkroppar av arter som är mottagliga för trikininfektion och för bestämning av statusen hos anläggningar som håller tamsvin.

| (5) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 216/2014 (6) om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 beviljas undantag från bestämmelser om undersökning vid slakt för anläggningar som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden. I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1114/2014 (7) fastställs dessutom att ett av kraven för att en anläggning som håller tamsvin ska få erkännande av att den tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden, är att livsmedelsföretagaren endast för in nya tamsvin till anläggningen om de har ursprung i och kommer från anläggningar som också fått officiellt erkännande av att de tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 216/2014 (6) om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 beviljas undantag från bestämmelser om undersökning vid slakt för anläggningar som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden. I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1114/2014 (7) fastställs dessutom att ett av kraven för att en anläggning som håller tamsvin ska få erkännande av att den tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden, är att livsmedelsföretagaren endast för in nya tamsvin till anläggningen om de har ursprung i och kommer från anläggningar som också fått officiellt erkännande av att de tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden.

| (6) | Förlagorna till veterinärintyg ”POR-X” och ”POR-Y” i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010 och förlagan till veterinärintyg ”POR” i bilaga II till samma förordning bör ändras för att beakta de krav som gäller vid import av tamsvin och färskt kött från dessa i förordning (EG) nr 2075/2005, ändrad genom förordning (EU) nr 216/2014. I synnerhet bör information om att den ursprungliga anläggningen för tamsvin har erkänts officiellt införas eller ändras i förlagorna till intyg för att medlemsstaterna ska kunna använda lämpliga metoder för trikinundersökning vid slakt och inte äventyra statusen hos den anläggning som tar emot svin för avel och/eller produktion och för att garantera säkerheten när det gäller färskt kött. |
| --- | --- |

(6)

Förlagorna till veterinärintyg ”POR-X” och ”POR-Y” i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010 och förlagan till veterinärintyg ”POR” i bilaga II till samma förordning bör ändras för att beakta de krav som gäller vid import av tamsvin och färskt kött från dessa i förordning (EG) nr 2075/2005, ändrad genom förordning (EU) nr 216/2014. I synnerhet bör information om att den ursprungliga anläggningen för tamsvin har erkänts officiellt införas eller ändras i förlagorna till intyg för att medlemsstaterna ska kunna använda lämpliga metoder för trikinundersökning vid slakt och inte äventyra statusen hos den anläggning som tar emot svin för avel och/eller produktion och för att garantera säkerheten när det gäller färskt kött.

| (7) | En officiell veterinär bör göra anteckningar om tilläggsgarantier och särskilda villkor när det gäller kontrollerade uppfödningsförhållanden avseende trikiner i förlagorna till veterinärintygen ”POR-X”, ”POR-Y” och ”POR”. |
| --- | --- |

(7)

En officiell veterinär bör göra anteckningar om tilläggsgarantier och särskilda villkor när det gäller kontrollerade uppfödningsförhållanden avseende trikiner i förlagorna till veterinärintygen ”POR-X”, ”POR-Y” och ”POR”.

| (8) | Förordning (EU) nr 206/2010 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 206/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | För att undvika eventuella störningar i importen av sändningar av tamsvin samt färskt kött från dessa till unionen bör veterinärintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) nr 206/2010, i dess lydelse före de ändringar som införs genom den här förordningen, få användas under en övergångsperiod på vissa villkor. |
| --- | --- |

(9)

För att undvika eventuella störningar i importen av sändningar av tamsvin samt färskt kött från dessa till unionen bör veterinärintyg som utfärdats i enlighet med förordning (EU) nr 206/2010, i dess lydelse före de ändringar som införs genom den här förordningen, få användas under en övergångsperiod på vissa villkor.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 206/2010 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande uppgifter ska läggas till under ”Särskilda villkor” i del 1 i bilaga I:







  ”’XI’ | : | Anläggningar eller delområden som erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Följande uppgifter ska läggas till under ”Särskilda villkor” i del 1 i bilaga I:

”’XI’

:

Anläggningar eller delområden som erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005.”

| 2. | Förlagan till veterinärintyg ”POR-X” i del 2 i bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas efter punkt II.1.2 som punkt II.1.3:






  ”(2) (10) [II.1.3 | Djuren är tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Förlagan till veterinärintyg ”POR-X” i del 2 i bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas efter punkt II.1.2 som punkt II.1.3:

”(2) (10) [II.1.3

Djuren är tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]”

| b) | Följande fotnot ska läggas till efter fotnot 9:






  ”(10) | Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’XI’ i kolumn 6 ’Särskilda villkor’ i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande fotnot ska läggas till efter fotnot 9:

”(10)

Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’XI’ i kolumn 6 ’Särskilda villkor’ i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010.”

| 3. | Förlagan till veterinärintyg ”POR-Y” i del 2 i bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas efter punkt II.1.2 som punkt II.1.3:






  ”(2) (5) [II.1.3 | Djuren är tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Förlagan till veterinärintyg ”POR-Y” i del 2 i bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas efter punkt II.1.2 som punkt II.1.3:

”(2) (5) [II.1.3

Djuren är tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]”

| b) | Följande fotnot ska läggas till efter fotnot 4:






  ”(5) | Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’XI’ i kolumn 6 ’Särskilda villkor’ i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande fotnot ska läggas till efter fotnot 4:

”(5)

Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’XI’ i kolumn 6 ’Särskilda villkor’ i del 1 i bilaga I till förordning (EU) nr 206/2010.”

| 4. | Följande post ska läggas till som post ”K” under TG (tilläggsgarantier) i del 2 i bilaga II:







  ”’K’ | : | Anläggningar eller delområden som erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Följande post ska läggas till som post ”K” under TG (tilläggsgarantier) i del 2 i bilaga II:

”’K’

:

Anläggningar eller delområden som erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005.”

| 5. | Förlagan till veterinärintyg ”POR” i del 2 i bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt II.1.3 ska ersättas med följande:







  ”II.1.3 | Köttet uppfyller kraven i förordning (EG) nr 2075/2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött och särskilt följande: |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) antingen | [Köttet har undersökts enligt en digestionsmetod med negativa resultat.] |
| (1) eller | [Köttet har frysbehandlats i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 2075/2005.] |
| (1) (7) eller | [Köttet härrör från tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]” |

5.

Förlagan till veterinärintyg ”POR” i del 2 i bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt II.1.3 ska ersättas med följande:

”II.1.3

Köttet uppfyller kraven i förordning (EG) nr 2075/2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött och särskilt följande:

(1) antingen

[Köttet har undersökts enligt en digestionsmetod med negativa resultat.]

(1) eller

[Köttet har frysbehandlats i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 2075/2005.]

(1) (7) eller

[Köttet härrör från tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]”

| b) | Följande fotnot ska läggas till efter fotnot 6:






  ”(7) | Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’K’ i kolumn ’TG’ i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande fotnot ska läggas till efter fotnot 6:

”(7)

Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’K’ i kolumn ’TG’ i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010.”

Artikel 2

Under en övergångsperiod till och med den 31 mars 2015 får sändningar av levande djur och köttprodukter som åtföljs av de tillämpliga veterinärintyg som utfärdades senast den 1 mars 2015 i enlighet med förlagorna till veterinärintygen ”POR-X” och ”POR-Y” i bilaga I till förordning (EU) Nr 206/2010 och med förlagan till veterinärintyg ”POR” i bilaga II till den förordningen, i deras lydelse innan den här förordningen trädde i kraft, fortsätta att föras in till unionen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 321.

1

(2)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 av den 12 mars 2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg (EUT L 73, 20.3.2010, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 2075/2005 av den 5 december 2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött (EUT L 338, 22.12.2005, s. 60).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 216/2014 av den 7 mars 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött (EUT L 69, 8.3.2014, s. 85).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1114/2014 av den 21 oktober 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött (EUT L 302, 22.10.2014, s. 46).

7

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1219/2014

av den 13 november 2014

om ändring av bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 vad gäller förteckningen över territorier och tredjeländer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 (1), särskilt artikel 13.1 och 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 1160/2014 (2) fanns f.d. jugoslaviska republiken Makedonien upptagen i förteckningen i del C i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 1160/2014 (2) fanns f.d. jugoslaviska republiken Makedonien upptagen i förteckningen i del C i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 (3).

| (2) | Efter ikraftträdandet av förordning (EU) nr 576/2013 som upphäver och ersätter förordning (EG) nr 998/2003 med verkan från och med den 29 december 2014, förtecknas de länder och territorier som förtecknas i del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003 från detta datum i del 2 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 (4).
  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien bör därför upptas i förteckningen i del 2 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013. |
| --- | --- |

(2)

Efter ikraftträdandet av förordning (EU) nr 576/2013 som upphäver och ersätter förordning (EG) nr 998/2003 med verkan från och med den 29 december 2014, förtecknas de länder och territorier som förtecknas i del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003 från detta datum i del 2 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 (4).

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien bör därför upptas i förteckningen i del 2 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013.

| (3) | För att skapa klarhet och för att ta hänsyn till bestämmelserna i Kroatiens anslutningsfördrag och Europeiska rådets beslut 2012/419/EU (5), är det lämpligt att ändra delarna 1 och 2 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 och ersätta bilaga II i dess helhet. |
| --- | --- |

(3)

För att skapa klarhet och för att ta hänsyn till bestämmelserna i Kroatiens anslutningsfördrag och Europeiska rådets beslut 2012/419/EU (5), är det lämpligt att ändra delarna 1 och 2 i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 och ersätta bilaga II i dess helhet.

| (4) | Genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 29 december 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 178, 28.6.2013, s. 1.

1

(2)  Förordning (EU) nr 1160/2014 av den 30 oktober 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 vad gäller förteckningen över länder och territorier (EUT L 311, 31.10.2014, s. 17).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (EUT L 146, 13.6.2003, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 577/2013 av den 28 juni 2013 om förlagan till identitetshandlingar för förflyttning av hundar, katter och illrar utan kommersiellt syfte, om fastställande av förteckningar över territorier och tredjeländer samt om krav på format, utformning och språk för de förklaringar som visar att vissa villkor som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 uppfyllts (EUT L 178, 28.6.2013, s. 109).

4

(5)  Europeiska rådets beslut 2012/419/EU av den 11 juli 2012 om ändring av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen (EUT L 204, 31.7.2012, s. 131).

5

---

BILAGA

”BILAGA II

Förteckning över territorier och tredjeländer enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 576/2013

DEL 1

Förteckning över territorier och tredjeländer enligt artikel 13.1 i förordning (EU) nr 576/2013

| ISO-kod | Territorium eller tredjeland |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| CH | Schweiz |
| FO | Färöarna |
| GI | Gibraltar |
| GL | Grönland |
| IS | Island |
| LI | Liechtenstein |
| MC | Monaco |
| NO | Norge |
| SM | San Marino |
| VA | Vatikanstaten |

ISO-kod

Territorium eller tredjeland

AD

Andorra

CH

Schweiz

FO

Färöarna

GI

Gibraltar

GL

Grönland

IS

Island

LI

Liechtenstein

MC

Monaco

NO

Norge

SM

San Marino

VA

Vatikanstaten

DEL 2

Förteckning över territorier och tredjeländer enligt artikel 13.2 i förordning (EU) nr 576/2013

| ISO-kod | Territorium eller tredjeland | Territorier som ingår |
| --- | --- | --- |
| AC | Ascension | |
| AE | Förenade Arabemiraten | |
| AG | Antigua och Barbuda | |
| AR | Argentina | |
| AU | Australien | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosnien och Hercegovina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrain | |
| BM | Bermuda | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius och Saba (BES-öarna) | |
| BY | Vitryssland | |
| CA | Kanada | |
| CL | Chile | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fiji | |
| FK | Falklandsöarna | |
| HK | Hongkong | |
| JM | Jamaica | |
| JP | Japan | |
| KN | Saint Kitts och Nevis | |
| KY | Caymanöarna | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MK | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Mexiko | |
| MY | Malaysia | |
| NC | Nya Kaledonien | |
| NZ | Nya Zeeland | |
| PF | Franska Polynesien | |
| PM | Saint-Pierre-et-Miquelon | |
| RU | Ryssland | |
| SG | Singapore | |
| SH | Sankt Helena | |
| SX | Sint-Maarten | |
| TT | Trinidad och Tobago | |
| TW | Taiwan | |
| US | Förenta staterna | AS — Amerikanska Samoa
  GU — Guam
  MP — Nordmarianerna
  PR — Puerto Rico
  VI — Amerikanska Jungfruöarna” |
| VC | Saint Vincent och Grenadinerna | |
| VG | Brittiska Jungfruöarna | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis och Futuna | |

ISO-kod

Territorium eller tredjeland

Territorier som ingår

AC

Ascension

AE

Förenade Arabemiraten

AG

Antigua och Barbuda

AR

Argentina

AU

Australien

AW

Aruba

BA

Bosnien och Hercegovina

BB

Barbados

BH

Bahrain

BM

Bermuda

BQ

Bonaire, Sint Eustatius och Saba (BES-öarna)

BY

Vitryssland

CA

Kanada

CL

Chile

CW

Curaçao

FJ

Fiji

FK

Falklandsöarna

HK

Hongkong

JM

Jamaica

JP

Japan

KN

Saint Kitts och Nevis

KY

Caymanöarna

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MK

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

MU

Mauritius

MX

Mexiko

MY

Malaysia

NC

Nya Kaledonien

NZ

Nya Zeeland

PF

Franska Polynesien

PM

Saint-Pierre-et-Miquelon

RU

Ryssland

SG

Singapore

SH

Sankt Helena

SX

Sint-Maarten

TT

Trinidad och Tobago

TW

Taiwan

US

Förenta staterna

AS — Amerikanska Samoa

GU — Guam

MP — Nordmarianerna

PR — Puerto Rico

VI — Amerikanska Jungfruöarna”

VC

Saint Vincent och Grenadinerna

VG

Brittiska Jungfruöarna

VU

Vanuatu

WF

Wallis och Futuna

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1220/2014

av den 13 november 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 november 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 80,9 |
| MA | 76,7 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 74,9 |
| 0707 00 05 | AL | 67,1 |
| JO | 194,1 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 129,6 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,5 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 121,8 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 98,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | MK | 74,3 |
| TR | 75,7 |
| ZZ | 75,0 |
| 0805 50 10 | TR | 88,9 |
| ZZ | 88,9 |
| 0806 10 10 | BR | 291,7 |
| LB | 369,0 |
| PE | 246,7 |
| TR | 149,3 |
| US | 305,8 |
| ZZ | 272,5 |
| 0808 10 80 | BR | 51,7 |
| CA | 136,0 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 144,9 |
| US | 192,5 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

80,9

MA

76,7

MK

67,1

ZZ

74,9

0707 00 05

AL

67,1

JO

194,1

TR

127,6

ZZ

129,6

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,5

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

121,8

TR

74,4

ZZ

98,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

MK

74,3

TR

75,7

ZZ

75,0

0805 50 10

TR

88,9

ZZ

88,9

0806 10 10

BR

291,7

LB

369,0

PE

246,7

TR

149,3

US

305,8

ZZ

272,5

0808 10 80

BR

51,7

CA

136,0

CL

87,9

NZ

144,9

US

192,5

ZA

131,6

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/29

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 november 2014

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, beträffande ändringen av bilaga II (Samordningen av socialförsäkringssystemen) till avtalet

(2014/790/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 48 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (1) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (1) (nedan kallat avtalet) undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Enligt artikel 18 i avtalet kan den gemensamma kommittén, inrättad genom artikel 14 i avtalet (nedan kallad den gemensamma kommittén), genom beslut anta ändringar av bilaga II till avtalet om samordning av socialförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 18 i avtalet kan den gemensamma kommittén, inrättad genom artikel 14 i avtalet (nedan kallad den gemensamma kommittén), genom beslut anta ändringar av bilaga II till avtalet om samordning av socialförsäkringssystemen.

| (3) | För att bibehålla en samstämmig tillämpning av unionsrättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter måste bilaga II till avtalet ändras för att även omfatta nya unionsrättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till. |
| --- | --- |

(3)

För att bibehålla en samstämmig tillämpning av unionsrättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter måste bilaga II till avtalet ändras för att även omfatta nya unionsrättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till.

| (4) | Den ståndpunkt som ska antas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén beträffande ändringen av bilaga II till avtalet bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

Den ståndpunkt som ska antas på unionens vägnar i den gemensamma kommittén beträffande ändringen av bilaga II till avtalet bör fastställas.

| (5) | Unionens ståndpunkt i den gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Unionens ståndpunkt i den gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallad den gemensamma kommittén) ska baserad på det utkast till beslut av den gemensamma kommittén som åtföljer det här beslutet.

Unionens företrädare i den gemensamma kommittén får gå med på mindre tekniska ändringar av utkastet till beslut utan att ett nytt rådsbeslut behövs.

Artikel 2

Den gemensamma kommitténs beslut ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 november 2014.

På rådets vägnar

M. MARTINA

Ordförande

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../... AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ

som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer

av den ...

om ändring av bilaga II (Samordningen av socialförsäkringssystemen) till avtalet

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallat avtalet) (1), särskilt artiklarna 14 och 18, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Bilaga II till avtalet ersattes därför med den gemensamma kommitténs beslut nr 1/2012 av den 31 mars 2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Bilaga II till avtalet ersattes därför med den gemensamma kommitténs beslut nr 1/2012 av den 31 mars 2012 (2).

| (3) | Bilaga II till avtalet bör uppdateras för att ta hänsyn till nya rättsakter inom Europeiska unionens lagstiftning som har trätt i kraft sedan dess, särskilt de ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (4) som gjorts genom kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 (6) och kommissionens förordning (EU) nr 1244/2012 (7). |
| --- | --- |

(3)

Bilaga II till avtalet bör uppdateras för att ta hänsyn till nya rättsakter inom Europeiska unionens lagstiftning som har trätt i kraft sedan dess, särskilt de ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (4) som gjorts genom kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 (6) och kommissionens förordning (EU) nr 1244/2012 (7).

| (4) | Hänsyn bör också tas till de beslut och rekommendationer som Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen antagit för att genomföra förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 efter ikraftträdandet av den gemensamma kommitténs beslut nr 1/2012. |
| --- | --- |

(4)

Hänsyn bör också tas till de beslut och rekommendationer som Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen antagit för att genomföra förordning (EG) nr 883/2004 och förordning (EG) nr 987/2009 efter ikraftträdandet av den gemensamma kommitténs beslut nr 1/2012.

| (5) | Bilaga II till avtalet bör uppdateras i överensstämmelse med utvecklingen av den relevanta rättsakten i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga II till avtalet bör uppdateras i överensstämmelse med utvecklingen av den relevanta rättsakten i Europeiska unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallat avtalet) ska ändras i enlighet med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut är upprättat på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka alla texter är lika giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att det har antagits av den gemensamma kommittén.

Utfärdat i Bryssel

På gemensamma kommitténs vägnar

Ordförande

Sekreterarna

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

1

(2)  EUT L 103, 13.4.2012, s. 51.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT L 166, 30.4.2004, s. 1, rättad i EUT L 200, 7.6.2004, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT L 284, 30.10.2009, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 (EUT L 338, 22.12.2010, s. 35).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 av den 22 maj 2012 (EUT L 149, 8.6.2012, s. 4).

6

(7)  Kommissionens förordning (EU) nr 1224/2012 av den 18 december 2012 (EUT L 349, 19.12.2012, s. 45).

7

BILAGA

Bilaga II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer ska ändras på följande sätt:

| 1. | I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 1, ska texten ”ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning 988/2009 av den 16 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna (1)” ersättas med följande:
  ”ändrad genom






  — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 988/2009 av den 16 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna (2), |
| --- | --- | --- |

1.

I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 1, ska texten ”ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning 988/2009 av den 16 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna (1)” ersättas med följande:

”ändrad genom

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 988/2009 av den 16 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna (2),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (3), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (3),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 av den 22 maj 2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (4), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 av den 22 maj 2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (4),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 1224/2012 av den 18 december 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (5).” |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 1224/2012 av den 18 december 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (5).”

| 2. | I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 1, under rubriken ”I detta avtal ska förordning (EG) nr 883/2004 anpassas på följande sätt”, ska ”den federala lagen om tilläggsförmåner av den 19 mars 1965” i led h.1 ersättas med följande:
  ”den federala lagen om tilläggsförmåner av den 6 oktober 2006”. |
| --- | --- |

2.

I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 1, under rubriken ”I detta avtal ska förordning (EG) nr 883/2004 anpassas på följande sätt”, ska ”den federala lagen om tilläggsförmåner av den 19 mars 1965” i led h.1 ersättas med följande:

”den federala lagen om tilläggsförmåner av den 6 oktober 2006”.

| 3. | I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 2, ska följande läggas till efter orden ”med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (6)”:
  ”ändrad genom






  — | kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (7), |
| --- | --- | --- |

3.

I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 2, ska följande läggas till efter orden ”med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (6)”:

”ändrad genom

—

kommissionens förordning (EU) nr 1244/2010 av den 9 december 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (7),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 av den 22 maj 2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (8), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 465/2012 av den 22 maj 2012 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (8),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 1224/2012 av den 18 december 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (9).” |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 1224/2012 av den 18 december 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (9).”

| 4. | I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 2, under rubriken ”i detta avtal ska förordning (EG) nr 987/2009 anpassas på följande sätt:”, ska följande utgå:
  ”Överenskommelse mellan Schweiz och Italien av den 20 december 2005 om de särskilda förfarandena för ersättning av sjukvårdsförmåner”. |
| --- | --- |

4.

I Avsnitt A: Rättsakter som det hänvisas till, punkt 2, under rubriken ”i detta avtal ska förordning (EG) nr 987/2009 anpassas på följande sätt:”, ska följande utgå:

”Överenskommelse mellan Schweiz och Italien av den 20 december 2005 om de särskilda förfarandena för ersättning av sjukvårdsförmåner”

| 5. | I Avsnitt B: Rättsakter som de avtalsslutande parterna ska beakta ska följande läggas till efter punkt 21:






  ”22. | Beslut nr E2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 3 mars 2010 om ett förfarande för ändring av uppgifter om de organ som definieras i artikel 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 som anges i den elektroniska katalog som ingår som en del av EESSI (10), |
| --- | --- | --- |

5.

I Avsnitt B: Rättsakter som de avtalsslutande parterna ska beakta ska följande läggas till efter punkt 21:

”22.

Beslut nr E2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 3 mars 2010 om ett förfarande för ändring av uppgifter om de organ som definieras i artikel 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 som anges i den elektroniska katalog som ingår som en del av EESSI (10),

| 23. | Beslut nr E3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 19 oktober 2011 om övergångsperioden enligt artikel 95 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (11), |
| --- | --- |

23.

Beslut nr E3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 19 oktober 2011 om övergångsperioden enligt artikel 95 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (11),

| 24. | Beslut nr H6 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 16 december 2010 om tillämpningen av vissa principer för sammanläggning av perioder enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (12), |
| --- | --- |

24.

Beslut nr H6 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 16 december 2010 om tillämpningen av vissa principer för sammanläggning av perioder enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (12),

| 25. | Beslut nr S8 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 15 juni 2011 om beviljande av proteser, betydande hjälpmedel och andra omfattande vårdförmåner enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (13), |
| --- | --- |

25.

Beslut nr S8 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 15 juni 2011 om beviljande av proteser, betydande hjälpmedel och andra omfattande vårdförmåner enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (13),

| 26. | Beslut nr U4 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 13 december 2011 om förfaranden för återbetalning enligt artikel 65.6 och 65.7 i förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 70 i förordning (EG) nr 987/2009 (14).” |
| --- | --- |

26.

Beslut nr U4 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 13 december 2011 om förfaranden för återbetalning enligt artikel 65.6 och 65.7 i förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 70 i förordning (EG) nr 987/2009 (14).”

| 6. | I Avsnitt C: Rättsakter som de avtalsslutande parterna ska notera ska följande läggas till efter punkt 2:






  ”3. | Rekommendation nr S1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 15 mars 2012 om de finansiella aspekterna av gränsöverskridande organdonationer från levande personer (15).” |
| --- | --- | --- |

6.

I Avsnitt C: Rättsakter som de avtalsslutande parterna ska notera ska följande läggas till efter punkt 2:

”3.

Rekommendation nr S1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 15 mars 2012 om de finansiella aspekterna av gränsöverskridande organdonationer från levande personer (15).”

---

(1)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 43.

(2)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 43.

(3)  EUT L 338, 22.12.2010, s. 35.

(4)  EUT L 149, 8.6.2012, s. 4.

(5)  EUT L 349, 19.12.2012, s. 45.

(6)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 1.

(7)  EUT L 338, 22.12.2010, s. 35.

(8)  EUT L 149, 8.6.2012, s. 4.

(9)  EUT L 349, 19.12.2012, s. 45.

(10)  EUT C 187, 10.7.2010, s. 5. [Elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter.]

(11)  EUT C 12, 14.1.2012, s. 6.

(12)  EUT C 45, 12.2.2011, s. 5.

(13)  EUT C 262, 6.9.2011, s. 6.

(14)  EUT C 57, 25.2.2012, s. 4.

(15)  EUT C 240, 10.8.2012, s. 3.

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 juni 2014

om statligt stöd SA.20350 – (C 17/08) (ex NN 1/06) som Tjeckien har beviljat flera regionala busstrafikföretag i regionen Ústí

[delgivet med nr C(2014) 4081]

(Endast den tjeckiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/791/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse daterad den 14 februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (nedan kallat DPÚK) mot statligt stöd som påstås ha beviljats regionala busstrafikföretag i regionen Ústí i Tjeckien. DPÚK är ett aktiebolag som tillhandahåller regionala busstrafiktjänster i regionen Ústí. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse daterad den 14 februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från Dopravní podnik Ústeckého kraje a.s. (nedan kallat DPÚK) mot statligt stöd som påstås ha beviljats regionala busstrafikföretag i regionen Ústí i Tjeckien. DPÚK är ett aktiebolag som tillhandahåller regionala busstrafiktjänster i regionen Ústí.

| (2) | Kommissionen begärde information från de tjeckiska myndigheterna den 11 maj 2005, den 23 januari 2006, den 5 oktober 2006 och den 19 juli 2007. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen begärde information från de tjeckiska myndigheterna den 11 maj 2005, den 23 januari 2006, den 5 oktober 2006 och den 19 juli 2007.

| (3) | De tjeckiska myndigheterna svarade den 22 november 2005, den 7 april 2006, den 21 december 2006, den 17 oktober 2007 och den 25 mars 2008. |
| --- | --- |

(3)

De tjeckiska myndigheterna svarade den 22 november 2005, den 7 april 2006, den 21 december 2006, den 17 oktober 2007 och den 25 mars 2008.

| (4) | DPÚK lämnade ytterligare information genom skrivelser av den 21 februari 2006 och den 31 oktober 2006. |
| --- | --- |

(4)

DPÚK lämnade ytterligare information genom skrivelser av den 21 februari 2006 och den 31 oktober 2006.

| (5) | Kommissionen höll ett möte med DPÚK den 26 juli 2007 och med de tjeckiska myndigheterna den 28 augusti 2007. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen höll ett möte med DPÚK den 26 juli 2007 och med de tjeckiska myndigheterna den 28 augusti 2007.

| (6) | Den 16 april 2008 meddelade kommissionen Tjeckien att den hade fattat ett beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i fördraget med avseende på vissa åtgärder som påståtts utgöra statligt stöd (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Tjeckien inkom den 21 augusti 2008 med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(6)

Den 16 april 2008 meddelade kommissionen Tjeckien att den hade fattat ett beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i fördraget med avseende på vissa åtgärder som påståtts utgöra statligt stöd (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Tjeckien inkom den 21 augusti 2008 med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.

| (7) | Kommissionen gav berörda parter tillfälle att yttra sig om det påstådda stödet genom offentliggörande av beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen gav berörda parter tillfälle att yttra sig om det påstådda stödet genom offentliggörande av beslutet om att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (8) | Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part, DPÚK, den 22 augusti 2008. Den vidarebefordrade dessa synpunkter till Tjeckien, som gavs möjlighet att svara. Tjeckiens svar mottogs genom en skrivelse daterad den 4 december 2008. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen mottog synpunkter från en berörd part, DPÚK, den 22 augusti 2008. Den vidarebefordrade dessa synpunkter till Tjeckien, som gavs möjlighet att svara. Tjeckiens svar mottogs genom en skrivelse daterad den 4 december 2008.

| (9) | Den 15 juli 2010 bad kommissionen Tjeckien att inkomma med synpunkter på kommissionens avsikt att undersöka förenligheten av vissa av de åtgärder som varit föremål för klagomål enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (3). Tjeckien inkom med sina synpunkter den 12 augusti 2010. |
| --- | --- |

(9)

Den 15 juli 2010 bad kommissionen Tjeckien att inkomma med synpunkter på kommissionens avsikt att undersöka förenligheten av vissa av de åtgärder som varit föremål för klagomål enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (3). Tjeckien inkom med sina synpunkter den 12 augusti 2010.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| (10) | Enligt DPÚK beviljade myndigheterna i regionen Ústí ersättning till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt mellan 2004 och 2007. Dessutom beviljades ett antal påstådda stödåtgärder för dessa företag i olika former, nämligen genom lån med låg ränta, subventioner, garantier, ökat eget kapital, hyra av fordon, hyra av busstationer och drift av parkeringsmätare. |
| --- | --- |

(10)

Enligt DPÚK beviljade myndigheterna i regionen Ústí ersättning till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt mellan 2004 och 2007. Dessutom beviljades ett antal påstådda stödåtgärder för dessa företag i olika former, nämligen genom lån med låg ränta, subventioner, garantier, ökat eget kapital, hyra av fordon, hyra av busstationer och drift av parkeringsmätare.

| (11) | I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den inte kunde bedöma vissa åtgärders förenlighet med fördraget, eftersom dessa åtgärder hade genomförts innan Tjeckien anslöts till unionen. I fråga om andra åtgärder hade kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet konstaterat att de inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(11)

I beslutet om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den inte kunde bedöma vissa åtgärders förenlighet med fördraget, eftersom dessa åtgärder hade genomförts innan Tjeckien anslöts till unionen. I fråga om andra åtgärder hade kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet konstaterat att de inte utgjorde statligt stöd.

| (12) | Mot denna bakgrund förklarade kommissionen att ovisshet rådde gällande följande åtgärder:






  a) | Ersättningar som getts av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt på området transporttjänster under 2005 och 2006. |
| --- | --- | --- |

(12)

Mot denna bakgrund förklarade kommissionen att ovisshet rådde gällande följande åtgärder:

a)

Ersättningar som getts av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt på området transporttjänster under 2005 och 2006.

| b) | Ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007. |
| --- | --- |

b)

Ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007.

| c) | Ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006. |
| --- | --- |

c)

Ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006.

| d) | Garantier som getts av kommunen Ústí nad Labem till Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (nedan kallat DP Ústí), daterade den 23 juli 2004 och den 11 april 2005 för att säkra lån till ett värde av 35 miljoner CZK respektive 5 miljoner CZK. |
| --- | --- |

d)

Garantier som getts av kommunen Ústí nad Labem till Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (nedan kallat DP Ústí), daterade den 23 juli 2004 och den 11 april 2005 för att säkra lån till ett värde av 35 miljoner CZK respektive 5 miljoner CZK.

| e) | En ökning av det egna kapitalet för DP Ústí med 160 miljoner CZK som tillhandahållits av kommunen Ústí nad Labem under 2006. |
| --- | --- |

e)

En ökning av det egna kapitalet för DP Ústí med 160 miljoner CZK som tillhandahållits av kommunen Ústí nad Labem under 2006.

2.1   RELEVANT RÄTTSLIG RAM UNDER PERIODEN 2004–2007

| (13) | I Tjeckien kan offentliga busstrafiktjänster tillhandahållas endast av företag som innehar tillstånd. Det finns två system för drift av offentliga busstrafiktjänster i Tjeckien. Det första systemet gäller transporttjänster som tillhandahålls på kommersiell basis, som baseras på tillstånd som utfärdats till företag som innehar ett allmänt tillstånd (”koncese”) för offentlig busstrafikverksamhet. Det andra systemet gäller transporttjänster med en allmän trafikplikt baserade på tillstånd för enskilda linjer som utfärdats till företag som innehar ett allmänt tillstånd (”koncese”) för offentlig busstrafikverksamhet och på i) ett avtal om allmän trafikplikt, eller ii) ett beslut från relevanta myndigheter om åläggande av en allmän trafikplikt (4). |
| --- | --- |

(13)

I Tjeckien kan offentliga busstrafiktjänster tillhandahållas endast av företag som innehar tillstånd. Det finns två system för drift av offentliga busstrafiktjänster i Tjeckien. Det första systemet gäller transporttjänster som tillhandahålls på kommersiell basis, som baseras på tillstånd som utfärdats till företag som innehar ett allmänt tillstånd (”koncese”) för offentlig busstrafikverksamhet. Det andra systemet gäller transporttjänster med en allmän trafikplikt baserade på tillstånd för enskilda linjer som utfärdats till företag som innehar ett allmänt tillstånd (”koncese”) för offentlig busstrafikverksamhet och på i) ett avtal om allmän trafikplikt, eller ii) ett beslut från relevanta myndigheter om åläggande av en allmän trafikplikt (4).

| (14) | I Tjeckien kan offentliga busstrafiktjänster tillhandahållas endast av företag som innehar tillstånd. Enligt de tjeckiska myndigheterna är tillståndet ett av myndigheterna beviljat tillstånd att bedriva reguljär kollektivtrafik. Detta tillstånd har till syfte att garantera att busstransporterna endast kommer att utföras av företag som uppfyller vissa kvalitetskrav. Enligt punkt 18 i lag nr 111/1994 Coll., om vägtransporter (nedan kallad vägtransportlagen (5)), omfattar dessa krav särskilt en skyldighet att tillhandahålla tjänster i enlighet med den godkända tidtabellen, att garantera passagerarna en viss säkerhetsnivå och att offentliggöra tidtabeller samt att märka bussarna med busslinjernas namn. Regionala busstrafiktjänster var fullt avreglerade i regionen Ústí under den undersökta perioden eftersom varje företag från en annan medlemsstat som uppfyllde villkoren för att erhålla ett tillstånd skulle kunna tillhandahålla regionala busstrafiktjänster i Tjeckien under den undersökta perioden. Systemet i dess aktuella form har funnits sedan 2004. |
| --- | --- |

(14)

I Tjeckien kan offentliga busstrafiktjänster tillhandahållas endast av företag som innehar tillstånd. Enligt de tjeckiska myndigheterna är tillståndet ett av myndigheterna beviljat tillstånd att bedriva reguljär kollektivtrafik. Detta tillstånd har till syfte att garantera att busstransporterna endast kommer att utföras av företag som uppfyller vissa kvalitetskrav. Enligt punkt 18 i lag nr 111/1994 Coll., om vägtransporter (nedan kallad vägtransportlagen (5)), omfattar dessa krav särskilt en skyldighet att tillhandahålla tjänster i enlighet med den godkända tidtabellen, att garantera passagerarna en viss säkerhetsnivå och att offentliggöra tidtabeller samt att märka bussarna med busslinjernas namn. Regionala busstrafiktjänster var fullt avreglerade i regionen Ústí under den undersökta perioden eftersom varje företag från en annan medlemsstat som uppfyllde villkoren för att erhålla ett tillstånd skulle kunna tillhandahålla regionala busstrafiktjänster i Tjeckien under den undersökta perioden. Systemet i dess aktuella form har funnits sedan 2004.

| (15) | Punkt 19 i vägtransportlagen anger att en allmän trafikplikt ska förstås som en skyldighet som fullgörs av ett företag i det allmänna intresset som detta företag i annat fall inte skulle godta eller endast delvis godta på grund av dess ekonomiska nackdelar. Allmän trafikplikt överlåts på företaget genom ett skriftligt avtal med de relevanta offentliga myndigheterna (6). Den allmänna trafikplikten definieras genom ett slags direkt hänvisning till artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 1191/69 (7), där det i punkt 1 anges följande: ”Ett avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt kan särskilt omfatta transporttjänster som uppfyller fastställda normer i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet, kompletterande transporttjänster, transporttjänster mot särskilda taxor eller på särskilda villkor, framför allt för vissa passagerargrupper eller på vissa färdsträckor, tjänsternas anpassning till faktiska behov.” |
| --- | --- |

(15)

Punkt 19 i vägtransportlagen anger att en allmän trafikplikt ska förstås som en skyldighet som fullgörs av ett företag i det allmänna intresset som detta företag i annat fall inte skulle godta eller endast delvis godta på grund av dess ekonomiska nackdelar. Allmän trafikplikt överlåts på företaget genom ett skriftligt avtal med de relevanta offentliga myndigheterna (6). Den allmänna trafikplikten definieras genom ett slags direkt hänvisning till artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 1191/69 (7), där det i punkt 1 anges följande: ”Ett avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt kan särskilt omfatta transporttjänster som uppfyller fastställda normer i fråga om kontinuitet, regelbundenhet, kapacitet och kvalitet, kompletterande transporttjänster, transporttjänster mot särskilda taxor eller på särskilda villkor, framför allt för vissa passagerargrupper eller på vissa färdsträckor, tjänsternas anpassning till faktiska behov.”

| (16) | Enligt vägtransportlagen är den relevanta offentliga myndigheten skyldig att ersätta den påvisbara förlust som uppkommer för företaget till följd av fullgörandet av den allmänna trafikplikten (8). Enligt punkt 19b i denna lag definieras den påvisbara förlusten i kollektiv linjetrafik som ”skillnaden mellan de sammanlagda dokumenterade kostnaderna och en skälig vinst (9), och de intjänade intäkterna och inkomsten som genererats av företaget i fullgörandet av den allmänna trafikplikten”. |
| --- | --- |

(16)

Enligt vägtransportlagen är den relevanta offentliga myndigheten skyldig att ersätta den påvisbara förlust som uppkommer för företaget till följd av fullgörandet av den allmänna trafikplikten (8). Enligt punkt 19b i denna lag definieras den påvisbara förlusten i kollektiv linjetrafik som ”skillnaden mellan de sammanlagda dokumenterade kostnaderna och en skälig vinst (9), och de intjänade intäkterna och inkomsten som genererats av företaget i fullgörandet av den allmänna trafikplikten”.

| (17) | Punkt 19b.3 i vägtransportlagen anger att företaget ska inge en objektiv uppskattning av den påvisbara förlusten för hela den period för vilken avtalet om allmän trafikplikt sluts som ett obligatoriskt krav för slutandet av avtalet om allmän trafik. Regionen ska ersätta den påvisbara förlusten till ett belopp som inte överstiger den objektiva uppskattningen, utökad endast med oförutsebara kostnader. Denna objektiva uppskattning av den påvisbara förlusten är en uppskattning av förväntade förluster som tagits fram av en oberoende expert innan tjänsten utförs. I enlighet med punkt 19b.3 i vägtransportlagen gäller att även om företaget begär en högre ersättning för förluster efter att avtalet fullgjorts, kommer de offentliga myndigheterna hålla sig till det förutbestämda tak som fastlagts genom denna uppskattning. Om å andra sidan de faktiska förlusterna är lägre än den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten är det bara de faktiska förlusterna som ersätts. Oförutsebara kostnader som uppkommit under fullgörandet av avtalet, som inte skulle ha kunnat förutsägas vid tiden för avtalets ingående kan också ersättas. |
| --- | --- |

(17)

Punkt 19b.3 i vägtransportlagen anger att företaget ska inge en objektiv uppskattning av den påvisbara förlusten för hela den period för vilken avtalet om allmän trafikplikt sluts som ett obligatoriskt krav för slutandet av avtalet om allmän trafik. Regionen ska ersätta den påvisbara förlusten till ett belopp som inte överstiger den objektiva uppskattningen, utökad endast med oförutsebara kostnader. Denna objektiva uppskattning av den påvisbara förlusten är en uppskattning av förväntade förluster som tagits fram av en oberoende expert innan tjänsten utförs. I enlighet med punkt 19b.3 i vägtransportlagen gäller att även om företaget begär en högre ersättning för förluster efter att avtalet fullgjorts, kommer de offentliga myndigheterna hålla sig till det förutbestämda tak som fastlagts genom denna uppskattning. Om å andra sidan de faktiska förlusterna är lägre än den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten är det bara de faktiska förlusterna som ersätts. Oförutsebara kostnader som uppkommit under fullgörandet av avtalet, som inte skulle ha kunnat förutsägas vid tiden för avtalets ingående kan också ersättas.

| (18) | Fastställandet av den påvisbara förlusten, metoden för att beräkna den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, reglerna för tilldelning av medel från de relevanta budgetarna, de dokument med vilka beräkningen av den påvisbara förlusten måste stödjas och det sätt på vilket den offentliga förvaltningens tillsyn ska utövas över finansieringen av transporttjänsterna fastställs i en genomförandeförordning (10). |
| --- | --- |

(18)

Fastställandet av den påvisbara förlusten, metoden för att beräkna den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, reglerna för tilldelning av medel från de relevanta budgetarna, de dokument med vilka beräkningen av den påvisbara förlusten måste stödjas och det sätt på vilket den offentliga förvaltningens tillsyn ska utövas över finansieringen av transporttjänsterna fastställs i en genomförandeförordning (10).

| (19) | Från den 1 januari 2003 blev de regionala myndigheterna, inklusive de regionala myndigheterna i regionen Ústí, ansvariga för att sluta avtal med transportföretag för tillhandahållande av regional kollektivtrafik i Tjeckien. Tillhandahållandet av allmänna busstrafiktjänster i Tjeckien garanteras på två möjliga sätt. För det första hanteras grundläggande transporttjänster, vilka enligt punkterna 19a och 19b i vägtransportlagen ska förstås som tjänster som säkrar regional transport, av de relevanta regionala myndigheterna. Den påvisbara förlusten täcks av regionerna utifrån deras budgetar. För det andra förvaltas övriga transporttjänster, vilka enligt punkt 19c i vägtransportlagen ska säkra kommunernas transportbehov utöver regionens grundläggande transporttjänst, av kommunerna. När det gäller dessa övriga transporttjänster sluter kommunen ett avtal om allmän trafik med företaget och täcker ur sin egen budget den påvisbara förlust som uppkommer vid fullgörandet av den allmänna trafikplikten. Ersättning för grundläggande transporttjänster och övriga transporttjänster kan inte vara överlappande: om förlusten för en bestämd linje täcks av en regional myndighet kan inte samma förlust ersättas av kommunen, och vice versa, så att ingen dubbel ersättning är möjlig. |
| --- | --- |

(19)

Från den 1 januari 2003 blev de regionala myndigheterna, inklusive de regionala myndigheterna i regionen Ústí, ansvariga för att sluta avtal med transportföretag för tillhandahållande av regional kollektivtrafik i Tjeckien. Tillhandahållandet av allmänna busstrafiktjänster i Tjeckien garanteras på två möjliga sätt. För det första hanteras grundläggande transporttjänster, vilka enligt punkterna 19a och 19b i vägtransportlagen ska förstås som tjänster som säkrar regional transport, av de relevanta regionala myndigheterna. Den påvisbara förlusten täcks av regionerna utifrån deras budgetar. För det andra förvaltas övriga transporttjänster, vilka enligt punkt 19c i vägtransportlagen ska säkra kommunernas transportbehov utöver regionens grundläggande transporttjänst, av kommunerna. När det gäller dessa övriga transporttjänster sluter kommunen ett avtal om allmän trafik med företaget och täcker ur sin egen budget den påvisbara förlust som uppkommer vid fullgörandet av den allmänna trafikplikten. Ersättning för grundläggande transporttjänster och övriga transporttjänster kan inte vara överlappande: om förlusten för en bestämd linje täcks av en regional myndighet kan inte samma förlust ersättas av kommunen, och vice versa, så att ingen dubbel ersättning är möjlig.

2.2   ERSÄTTNINGAR FÖR FULLGÖRANDET AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT UNDER 2005 OCH 2006

| (20) | Enligt de tjeckiska myndigheterna försökte regionen Ústí att ersätta de befintliga fleråriga avtalen för tillhandahållande av regionala busstrafiktjänster med nya, eventuellt billigare, avtal under hösten 2004. För att göra detta tillkännagav regionen Ústí inledandet av en process med insamling av information för att få tillräcklig kännedom om förväntade marknadspriser för tillhandahållandet av dessa tjänster. Detta förfarande ledde i slutändan inte till att nya avtal slöts. |
| --- | --- |

(20)

Enligt de tjeckiska myndigheterna försökte regionen Ústí att ersätta de befintliga fleråriga avtalen för tillhandahållande av regionala busstrafiktjänster med nya, eventuellt billigare, avtal under hösten 2004. För att göra detta tillkännagav regionen Ústí inledandet av en process med insamling av information för att få tillräcklig kännedom om förväntade marknadspriser för tillhandahållandet av dessa tjänster. Detta förfarande ledde i slutändan inte till att nya avtal slöts.

| (21) | I stället beslutade myndigheterna i regionen Ústí att förlänga de befintliga avtalen till den 30 april 2005 genom att avtala om tillägg med följande företag: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (nedan kallat ČSAD) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (nedan kallat DP Ústí), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (nedan kallat DP Teplice), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (nedan kallat DP Chomutov), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (nedan kallat DP Děčín), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (nedan kallat DP Most), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (nedan kallat Podbořany), Miroslav Ohem – SADO (nedan kallat Miroslav Ohem), Petr Frommel – FOBUS (nedan kallat Petr Frommel) och Petr Stejskal – SPORTBUS (nedan kallat Petr Stejskal). |
| --- | --- |

(21)

I stället beslutade myndigheterna i regionen Ústí att förlänga de befintliga avtalen till den 30 april 2005 genom att avtala om tillägg med följande företag: ČSAD BUS Ústí nad Labem a.s. (nedan kallat ČSAD) (11), Dopravní podnik města Ústí nad Labem a.s. (nedan kallat DP Ústí), Dopravní podnik Teplice, s.r.o. (nedan kallat DP Teplice), Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova a.s. (nedan kallat DP Chomutov), Dopravní podnik města Děčín, a.s. (nedan kallat DP Děčín), Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova a.s. (nedan kallat DP Most), Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany (nedan kallat Podbořany), Miroslav Ohem – SADO (nedan kallat Miroslav Ohem), Petr Frommel – FOBUS (nedan kallat Petr Frommel) och Petr Stejskal – SPORTBUS (nedan kallat Petr Stejskal).

| (22) | Under våren 2005 slöts ytterligare tillägg som förlängde avtalens giltighet till den 31 december 2005. Dessa tillägg slöts med samma företag som dem som förtecknats i skälet ovan, med undantag av Petr Frommel, som inte längre var intresserad av att tillhandahålla transporttjänster i regionen. I stället slöts ett nytt avtal med Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (nedan kallat Vilém Graupner). |
| --- | --- |

(22)

Under våren 2005 slöts ytterligare tillägg som förlängde avtalens giltighet till den 31 december 2005. Dessa tillägg slöts med samma företag som dem som förtecknats i skälet ovan, med undantag av Petr Frommel, som inte längre var intresserad av att tillhandahålla transporttjänster i regionen. I stället slöts ett nytt avtal med Vilém Graupner, stroj. a stav. údržba (nedan kallat Vilém Graupner).

| (23) | I tabell 1 anges de villkor som ingår i tillägget som utgjorde grunden för den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten för vart och ett av dessa företag för 2005.

  Tabell 1
   (12)


  Översikt över avtal under 2005

  (Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)















  2005 | Antal km | Förväntat pris på transporttjänster (13) i CZK/km | Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK | Förutsedd inkomst (14) i CZK/km | Förutsedd total inkomst i CZK | Påvisbar förlust i CZK/km | Total påvisbar förlust i CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD | 11 279 177,68 | 30,59 | 345 071 757,00 | 14,47 | 163 224 589,00 | 16,12 | 181 847 168,00 |
| DP Ústí | 150 696,60 | 37,16 | 5 599 878,00 | 20,01 | 3 015 435,00 | 17,15 | 2 584 443,00 |
| DP Teplice | 409 412,40 | 33,35 | 13 653 903,00 | 17,56 | 7 191 006,00 | 15,79 | 6 462 897,00 |
| DP Chomutov | 1 155 060,00 | 30,40 | 35 113 824,00 | 11,55 | 13 340 905,00 | 18,85 | 21 772 919,00 |
| DP Děčín | 636 830,00 | 29,24 | 18 619 839,30 | 13,71 | 8 729 066,00 | 15,53 | 9 890 772,00 |
| DP Most | 229 878,90 | 34,51 | 7 933 109,00 | 14,25 | 3 275 769,00 | 20,26 | 4 657 340,00 |
| Podbořany | 395 081,00 | 27,06 | 10 689 652,00 | 13,65 | 5 392 773,00 | 13,41 | 5 296 879,00 |
| Miroslav Ohem | 68 936,00 | 29,00 | 1 999 144,00 | 11,54 | 795 642,00 | 17,46 | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 14 868,00 | 24,00 | 356 832,00 | 7,27 | 108 125,00 | 16,73 | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 11 144,00 | 21,70 | 241 825,00 | 6,92 | 77 105,00 | 14,78 | 164 720,00 |
| Vilém Graupner | 20 492,00 | 21,50 | 440 578,00 | 4,63 | 94 878,00 | 16,87 | 345 700,00 |

(23)

I tabell 1 anges de villkor som ingår i tillägget som utgjorde grunden för den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten för vart och ett av dessa företag för 2005.

Tabell 1
   (12)

Översikt över avtal under 2005

(Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)

2005

Antal km

Förväntat pris på transporttjänster (13) i CZK/km

Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK

Förutsedd inkomst (14) i CZK/km

Förutsedd total inkomst i CZK

Påvisbar förlust i CZK/km

Total påvisbar förlust i CZK

ČSAD

11 279 177,68

30,59

345 071 757,00

14,47

163 224 589,00

16,12

181 847 168,00

DP Ústí

150 696,60

37,16

5 599 878,00

20,01

3 015 435,00

17,15

2 584 443,00

DP Teplice

409 412,40

33,35

13 653 903,00

17,56

7 191 006,00

15,79

6 462 897,00

DP Chomutov

1 155 060,00

30,40

35 113 824,00

11,55

13 340 905,00

18,85

21 772 919,00

DP Děčín

636 830,00

29,24

18 619 839,30

13,71

8 729 066,00

15,53

9 890 772,00

DP Most

229 878,90

34,51

7 933 109,00

14,25

3 275 769,00

20,26

4 657 340,00

Podbořany

395 081,00

27,06

10 689 652,00

13,65

5 392 773,00

13,41

5 296 879,00

Miroslav Ohem

68 936,00

29,00

1 999 144,00

11,54

795 642,00

17,46

1 203 502,00

Petr Frommel

14 868,00

24,00

356 832,00

7,27

108 125,00

16,73

248 707,00

Petr Stejskal

11 144,00

21,70

241 825,00

6,92

77 105,00

14,78

164 720,00

Vilém Graupner

20 492,00

21,50

440 578,00

4,63

94 878,00

16,87

345 700,00

| (24) | Det förväntade totala priset för transporttjänster minskas med företagets förväntade inkomster baserat huvudsakligen på biljettförsäljning och övriga inkomster. Den resulterande påvisbara förlusten, som inkluderar en rimlig vinst, utgör den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, ett obligatoriskt och bindande tak för den ersättning för allmän trafik som regionen Ústí kan betala till företaget, såsom förklaras i skäl 17. |
| --- | --- |

(24)

Det förväntade totala priset för transporttjänster minskas med företagets förväntade inkomster baserat huvudsakligen på biljettförsäljning och övriga inkomster. Den resulterande påvisbara förlusten, som inkluderar en rimlig vinst, utgör den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, ett obligatoriskt och bindande tak för den ersättning för allmän trafik som regionen Ústí kan betala till företaget, såsom förklaras i skäl 17.

| (25) | Enligt de tjeckiska myndigheterna var den faktiska ersättning som utbetalades för 2005 som följer:

  Tabell 2


  Faktiska ersättningar för förluster under 2005







  Företag | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD | 181 106 734,73 |
| DP Ústí | 2 584 442,98 |
| DP Teplice | 5 972 688,46 |
| DP Chomutov | 21 024 546,00 |
| DP Děčín | 8 792 202,00 |
| DP Most | 4 491 342,03 |
| Podbořany | 5 189 441,00 |
| Miroslav Ohem | 1 203 502,00 |
| Petr Frommel | 248 707,00 |
| Petr Stejskal | 95 823,00 |
| Vilém Graupner | 338 807,50 |

(25)

Enligt de tjeckiska myndigheterna var den faktiska ersättning som utbetalades för 2005 som följer:

Tabell 2

Faktiska ersättningar för förluster under 2005

Företag

CZK

ČSAD

181 106 734,73

DP Ústí

2 584 442,98

DP Teplice

5 972 688,46

DP Chomutov

21 024 546,00

DP Děčín

8 792 202,00

DP Most

4 491 342,03

Podbořany

5 189 441,00

Miroslav Ohem

1 203 502,00

Petr Frommel

248 707,00

Petr Stejskal

95 823,00

Vilém Graupner

338 807,50

| (26) | Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna mottog DP Ústí ytterligare ersättningar för allmän trafik för 2005, som uppgick till 7 335 000 CZK och 4 591 200 CZK. Emellertid, såsom förtydligats av de tjeckiska myndigheterna som svar på beslutet om att inleda förfarandet, tillhandahölls dessa ersättningar av kommunen Ústí nad Labem och gällde uteslutande kommunal kollektivtrafik inom denna kommun. Därför saknar dessa ersättningar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik som regionen Ústí gett för regionala busstrafiktjänster och gäller därmed inte de åtgärder som undersöks inom ramen för detta beslut. |
| --- | --- |

(26)

Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna mottog DP Ústí ytterligare ersättningar för allmän trafik för 2005, som uppgick till 7 335 000 CZK och 4 591 200 CZK. Emellertid, såsom förtydligats av de tjeckiska myndigheterna som svar på beslutet om att inleda förfarandet, tillhandahölls dessa ersättningar av kommunen Ústí nad Labem och gällde uteslutande kommunal kollektivtrafik inom denna kommun. Därför saknar dessa ersättningar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik som regionen Ústí gett för regionala busstrafiktjänster och gäller därmed inte de åtgärder som undersöks inom ramen för detta beslut.

| (27) | Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna mottog DP Teplice också ytterligare ersättningar för allmän trafik för 2005, som uppgick till 34 500 000 CZK. Dessutom slöts två hyresavtal mellan kommunen Teplice och DP Teplice under 2003 och tillägg till dessa undertecknades den 5 maj 2006 och den 18 oktober 2006 för att hyra nya trådbussar för fullgörandet av allmän trafikplikt. Men såsom förtydligats av de tjeckiska myndigheterna som svar på beslutet om att inleda förfarandet gällde denna ersättning för allmän trafik och denna hyra av trådbussar uteslutande kommunal kollektivtrafik inom kommunen Teplice. Dessa åtgärder saknar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik som regionen Ústí gett för regionala busstrafiktjänster och gäller därmed inte de åtgärder som undersöks inom ramen för detta beslut. |
| --- | --- |

(27)

Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna mottog DP Teplice också ytterligare ersättningar för allmän trafik för 2005, som uppgick till 34 500 000 CZK. Dessutom slöts två hyresavtal mellan kommunen Teplice och DP Teplice under 2003 och tillägg till dessa undertecknades den 5 maj 2006 och den 18 oktober 2006 för att hyra nya trådbussar för fullgörandet av allmän trafikplikt. Men såsom förtydligats av de tjeckiska myndigheterna som svar på beslutet om att inleda förfarandet gällde denna ersättning för allmän trafik och denna hyra av trådbussar uteslutande kommunal kollektivtrafik inom kommunen Teplice. Dessa åtgärder saknar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik som regionen Ústí gett för regionala busstrafiktjänster och gäller därmed inte de åtgärder som undersöks inom ramen för detta beslut.

| (28) | Under 2006 slöt myndigheterna i regionen Ústí ytterligare tillägg med alla företag som tillhandahöll transporttjänster mellan maj och december 2005, med undantag av DPÚK. Under förhandlingarna som föregick dessa tillägg krävde DPÚK ökad ersättning, vilket avslogs av myndigheterna i regionen Ústí. Till följd av detta avslutade regionen Ústí sitt avtal med DPÚK den 31 januari 2006. Den uppsägningstid på tre månader som fastställts i detta avtal löpte ut den 1 maj 2006. Under denna period tillhandahöll DPÚK transporttjänster för vilka det erhöll ersättning. |
| --- | --- |

(28)

Under 2006 slöt myndigheterna i regionen Ústí ytterligare tillägg med alla företag som tillhandahöll transporttjänster mellan maj och december 2005, med undantag av DPÚK. Under förhandlingarna som föregick dessa tillägg krävde DPÚK ökad ersättning, vilket avslogs av myndigheterna i regionen Ústí. Till följd av detta avslutade regionen Ústí sitt avtal med DPÚK den 31 januari 2006. Den uppsägningstid på tre månader som fastställts i detta avtal löpte ut den 1 maj 2006. Under denna period tillhandahöll DPÚK transporttjänster för vilka det erhöll ersättning.

| (29) | De tjeckiska myndigheterna delgav kommissionen de villkor som ingick i tillägget som beaktats för att uppskatta de påvisbara förlusterna gällande följande företag under 2006:

  Tabell 3
   (15)


  Översikt över avtal under 2006

  (Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)















  2006 | Antal km | Förväntat pris på transporttjänster i CZK/km | Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK | Förutsedd inkomst i CZK/km | Förutsedd total inkomst i CZK | Påvisbar förlust i CZK/km | Total påvisbar förlust i CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DP Ústí | 151 905,00 | 40,49 | 6 150 388,18 | 20,39 | 3 097 230,55 | 17,49 | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 407 085,00 | 34,54 | 14 060 716,00 | 18,43 | 7 502 577,00 | 16,11 | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 1 114 320,00 | 31,34 | 34 922 789,00 | 12,09 | 13 467 600,00 | 19,25 | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 648 974,00 | 32,90 | 21 351 245,00 | 14,77 | 9 582 505,00 | 16,40 | 10 640 675,00 |
| DP Most | 233 195,00 | 37,89 | 8 835 760,00 | 15,60 | 3 637 843,00 | 20,67 | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 410 802,00 | 28,03 | 11 515 089,00 | 15,44 | 6 343 433,00 | 12,59 | 5 171 656,00 |
| Miroslav Ohem | 68 322,00 | 29,00 | 1 981 338,00 | 11,50 | 785 703,00 | 17,50 | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 11 032,00 | 30,30 | 334 270,00 | 12,69 | 139 996,00 | 17,34 | 191 295,00 |
| Vilém Graupner | 35 556,00 | 21,50 | 764 454,00 | 4,63 | 164 624,00 | 16,87 | 599 830,00 |

(29)

De tjeckiska myndigheterna delgav kommissionen de villkor som ingick i tillägget som beaktats för att uppskatta de påvisbara förlusterna gällande följande företag under 2006:

Tabell 3
   (15)

Översikt över avtal under 2006

(Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)

2006

Antal km

Förväntat pris på transporttjänster i CZK/km

Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK

Förutsedd inkomst i CZK/km

Förutsedd total inkomst i CZK

Påvisbar förlust i CZK/km

Total påvisbar förlust i CZK

DP Ústí

151 905,00

40,49

6 150 388,18

20,39

3 097 230,55

17,49

2 657 274,00

DP Teplice

407 085,00

34,54

14 060 716,00

18,43

7 502 577,00

16,11

6 558 140,00

DP Chomutov

1 114 320,00

31,34

34 922 789,00

12,09

13 467 600,00

19,25

21 455 189,00

DP Děčín

648 974,00

32,90

21 351 245,00

14,77

9 582 505,00

16,40

10 640 675,00

DP Most

233 195,00

37,89

8 835 760,00

15,60

3 637 843,00

20,67

4 819 011,00

Podbořany

410 802,00

28,03

11 515 089,00

15,44

6 343 433,00

12,59

5 171 656,00

Miroslav Ohem

68 322,00

29,00

1 981 338,00

11,50

785 703,00

17,50

1 195 635,00

Petr Stejskal

11 032,00

30,30

334 270,00

12,69

139 996,00

17,34

191 295,00

Vilém Graupner

35 556,00

21,50

764 454,00

4,63

164 624,00

16,87

599 830,00

| (30) | Den faktiska ersättning som utbetalats till dessa företag för tillhandahållande av tjänster under 2006 uppgick till:

  Tabell 4


  Faktiska ersättningar för förluster under 2006







  Företag | CZK |
| --- | --- | --- |
| DP Ústí | 2 657 274,00 |
| DP Teplice | 6 558 140,00 |
| DP Chomutov | 21 455 189,00 |
| DP Děčín | 10 640 675,00 |
| DP Most | 4 819 011,00 |
| Podbořany | 5 035 557,00 |
| Miroslav Ohem | 1 195 635,00 |
| Petr Stejskal | 191 294,80 |
| Vilém Graupner | 599 830,00 |

(30)

Den faktiska ersättning som utbetalats till dessa företag för tillhandahållande av tjänster under 2006 uppgick till:

Tabell 4

Faktiska ersättningar för förluster under 2006

Företag

CZK

DP Ústí

2 657 274,00

DP Teplice

6 558 140,00

DP Chomutov

21 455 189,00

DP Děčín

10 640 675,00

DP Most

4 819 011,00

Podbořany

5 035 557,00

Miroslav Ohem

1 195 635,00

Petr Stejskal

191 294,80

Vilém Graupner

599 830,00

| (31) | Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna mottog DP Teplice ytterligare ersättningar för allmän trafik för 2006 från kommunen Teplice, vilka uppgick till 35 514 000 CZK. Emellertid, såsom förtydligats av de tjeckiska myndigheterna som svar på beslutet om att inleda förfarandet, gällde denna ersättning uteslutande kommunal kollektivtrafik inom denna kommun. Därför saknar denna ersättning koppling till och är tydligt åtskild från de ersättningar för allmän trafik som regionen Ústí tillhandahållit för regionala busstrafiktjänster och gäller därmed inte de åtgärder som undersöks inom ramen för detta beslut. |
| --- | --- |

(31)

Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna mottog DP Teplice ytterligare ersättningar för allmän trafik för 2006 från kommunen Teplice, vilka uppgick till 35 514 000 CZK. Emellertid, såsom förtydligats av de tjeckiska myndigheterna som svar på beslutet om att inleda förfarandet, gällde denna ersättning uteslutande kommunal kollektivtrafik inom denna kommun. Därför saknar denna ersättning koppling till och är tydligt åtskild från de ersättningar för allmän trafik som regionen Ústí tillhandahållit för regionala busstrafiktjänster och gäller därmed inte de åtgärder som undersöks inom ramen för detta beslut.

| (32) | Såsom förklarats i skäl 28 erhöll DPÚK ersättning för den allmänna trafik som företaget utförde mellan januari och april 2006. Enligt de tjeckiska myndigheterna uppgick denna ersättning till 92 172 509,24 CZK. Detta belopp beräknades på basis av följande parametrar, som fastställts i tillägget:

  Tabell 5


  Ersättningar som betalats till DPÚK för januari–april 2006













  Januari–april 2006 | Antal km | Förväntat pris i CZK/km | Förväntat totalt pris i CZK | Förutsedd inkomst i CZK/km | Förutsedd total inkomst i CZK | Påvisbar förlust i CZK/km | Total påvisbar förlust i CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DPÚK | 3 828 910,45 | 39,63 | 151 744 748,24 | 15,56 | 59 572 239,00 | 24,07 | 92 172 509,24 |

(32)

Såsom förklarats i skäl 28 erhöll DPÚK ersättning för den allmänna trafik som företaget utförde mellan januari och april 2006. Enligt de tjeckiska myndigheterna uppgick denna ersättning till 92 172 509,24 CZK. Detta belopp beräknades på basis av följande parametrar, som fastställts i tillägget:

Tabell 5

Ersättningar som betalats till DPÚK för januari–april 2006

Januari–april 2006

Antal km

Förväntat pris i CZK/km

Förväntat totalt pris i CZK

Förutsedd inkomst i CZK/km

Förutsedd total inkomst i CZK

Påvisbar förlust i CZK/km

Total påvisbar förlust i CZK

DPÚK

3 828 910,45

39,63

151 744 748,24

15,56

59 572 239,00

24,07

92 172 509,24

| (33) | Till följd av DPÚK:s avslutande av avtalet inledde myndigheterna i regionen Ústí ett anbudsförfarande som syftade till att välja företag som var villiga att tillhandahålla regionala busstrafiktjänster på linjer som tidigare drivits av DPÚK. Genom detta förfarande valdes ČSAD Česká Lípa för att driva dessa linjer. Under tiden tillhandahöll DPÚK fortfarande transporttjänster, men ingen ersättning utbetalades för denna period, så DPÚK avslutade sina tjänster i regionen Ústí den 1 augusti 2006. Eftersom ČSAD Česká Lípa inte omedelbart kunde börja driva linjerna detta datum, ålade myndigheterna ensidigt DPÚK en skyldighet på att tillhandahålla ytterligare transporttjänster från den 8 augusti 2006 till den 8 september 2006 på grundval av förordning (EEG) nr 1191/69. En förskottsbetalning gjordes till DPÚK för att täcka förluster för utförandet av den skyldighet som följde av detta åläggande. |
| --- | --- |

(33)

Till följd av DPÚK:s avslutande av avtalet inledde myndigheterna i regionen Ústí ett anbudsförfarande som syftade till att välja företag som var villiga att tillhandahålla regionala busstrafiktjänster på linjer som tidigare drivits av DPÚK. Genom detta förfarande valdes ČSAD Česká Lípa för att driva dessa linjer. Under tiden tillhandahöll DPÚK fortfarande transporttjänster, men ingen ersättning utbetalades för denna period, så DPÚK avslutade sina tjänster i regionen Ústí den 1 augusti 2006. Eftersom ČSAD Česká Lípa inte omedelbart kunde börja driva linjerna detta datum, ålade myndigheterna ensidigt DPÚK en skyldighet på att tillhandahålla ytterligare transporttjänster från den 8 augusti 2006 till den 8 september 2006 på grundval av förordning (EEG) nr 1191/69. En förskottsbetalning gjordes till DPÚK för att täcka förluster för utförandet av den skyldighet som följde av detta åläggande.

2.3   ERSÄTTNINGAR FÖR FULLGÖRANDET AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT UNDER PERIODEN FRÅN DEN 9 SEPTEMBER 2006 TILL DEN 2 JUNI 2007

| (34) | Den 8 september 2006 avslutade DPÚK slutgiltigt transporttjänsterna i regionen Ústí. Den 9 september 2006 skulle ČSAD Česká Lípa inleda driften på de linjer som tidigare drivits av DPÚK, men underlät detta även denna gång. Till följd av detta beslutade myndigheterna i regionen Ústí att sluta avtal för tillhandahållandet av dessa tjänster med de företag vars anbud inte valdes i det förfarande som inletts för att hitta en ersättning för DPÚK:s tjänster. Valet av dessa företag gjordes på basis av det mest fördelaktiga anbudet efter det som lämnats av ČSAD Česká Lípa, med andra ord det näst bästa anbudet. Detta var möjligt i nio av sammanlagt femtom områden där ČSAD Česká Lípa inledningsvis hade valts av regionen Ústí för att ersätta DPÚK. |
| --- | --- |

(34)

Den 8 september 2006 avslutade DPÚK slutgiltigt transporttjänsterna i regionen Ústí. Den 9 september 2006 skulle ČSAD Česká Lípa inleda driften på de linjer som tidigare drivits av DPÚK, men underlät detta även denna gång. Till följd av detta beslutade myndigheterna i regionen Ústí att sluta avtal för tillhandahållandet av dessa tjänster med de företag vars anbud inte valdes i det förfarande som inletts för att hitta en ersättning för DPÚK:s tjänster. Valet av dessa företag gjordes på basis av det mest fördelaktiga anbudet efter det som lämnats av ČSAD Česká Lípa, med andra ord det näst bästa anbudet. Detta var möjligt i nio av sammanlagt femtom områden där ČSAD Česká Lípa inledningsvis hade valts av regionen Ústí för att ersätta DPÚK.

| (35) | I tabell 6 förtecknas de företag med vilka regionen Ústí slöt avtal om allmän trafik för att tillhandahålla regionala busstrafiktjänster på de linjer som tidigare drivits av DPÚK och de parametrar som beaktats för att fastställa ersättningsbeloppet på basis av den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten i samband med utförandet av dessa tjänster mellan den 9 september 2006 och den 2 juni 2007.

  Tabell 6


  Översikt över avtal under perioden september 2006 till juni 2007
   (16)

  (Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)















  9 september 2006 till 2 juni 2007 | Antal km | Förväntat pris på transporttjänster i CZK/km | Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK | Förutsedd inkomst i CZK/km | Förutsedd total inkomst i CZK | Påvisbar förlust i CZK/km | Total påvisbar förlust i CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 391 462,00 | 31,50 | 12 331 053,00 | 16,10 | 6 300 903,59 | 15,40 | 6 030 149,41 |
| DP Most | 453 962,00 | 29,80 | 13 528 067,60 | 9,40 | 4 269 395,10 | 20,40 | 9 258 672,50 |
| DP Most | 646 065,00 | 29,80 | 19 252 737,00 | 11,13 | 7 192 416,86 | 18,67 | 12 060 320,14 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 569 514,00 | 27,85 | 15 860 964,90 | 13,62 | 7 755 780,81 | 14,23 | 8 105 184,09 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 334 582,00 | 32,30 | 10 806 998,60 | 14,68 | 4 911 462,09 | 17,62 | 5 895 536,51 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 199 218,50 | 32,70 | 6 514 444,95 | 12,44 | 2 479 272,62 | 20,26 | 4 035 172,33 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 740 074,00 | 31,50 | 23 312 331,00 | 13,94 | 10 319 904,50 | 17,56 | 12 992 426,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 374 460,00 | 27,90 | 10 447 434,00 | 12,36 | 4 628 845,79 | 15,54 | 5 818 588,21 |
| ČSAD Slaný a.s. | 798 764,50 | 28,40 | 22 684 911,80 | 13,77 | 11 002 327,62 | 14,63 | 11 682 584,18 |
| ZDAR, a.s. | 536 733,00 | 31,50 | 16 907 089,50 | 13,70 | 7 352 493,40 | 17,80 | 9 554 596,10 |

(35)

I tabell 6 förtecknas de företag med vilka regionen Ústí slöt avtal om allmän trafik för att tillhandahålla regionala busstrafiktjänster på de linjer som tidigare drivits av DPÚK och de parametrar som beaktats för att fastställa ersättningsbeloppet på basis av den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten i samband med utförandet av dessa tjänster mellan den 9 september 2006 och den 2 juni 2007.

Tabell 6

Översikt över avtal under perioden september 2006 till juni 2007
   (16)

(Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)

9 september 2006 till 2 juni 2007

Antal km

Förväntat pris på transporttjänster i CZK/km

Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK

Förutsedd inkomst i CZK/km

Förutsedd total inkomst i CZK

Påvisbar förlust i CZK/km

Total påvisbar förlust i CZK

ZDAR, a.s.

391 462,00

31,50

12 331 053,00

16,10

6 300 903,59

15,40

6 030 149,41

DP Most

453 962,00

29,80

13 528 067,60

9,40

4 269 395,10

20,40

9 258 672,50

DP Most

646 065,00

29,80

19 252 737,00

11,13

7 192 416,86

18,67

12 060 320,14

Autobusy Kavka, a.s.

569 514,00

27,85

15 860 964,90

13,62

7 755 780,81

14,23

8 105 184,09

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

334 582,00

32,30

10 806 998,60

14,68

4 911 462,09

17,62

5 895 536,51

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

199 218,50

32,70

6 514 444,95

12,44

2 479 272,62

20,26

4 035 172,33

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

740 074,00

31,50

23 312 331,00

13,94

10 319 904,50

17,56

12 992 426,50

ČSAD Slaný a.s.

374 460,00

27,90

10 447 434,00

12,36

4 628 845,79

15,54

5 818 588,21

ČSAD Slaný a.s.

798 764,50

28,40

22 684 911,80

13,77

11 002 327,62

14,63

11 682 584,18

ZDAR, a.s.

536 733,00

31,50

16 907 089,50

13,70

7 352 493,40

17,80

9 554 596,10

| (36) | Tabell 7 visar att de faktiska betalningar som gjorts till dessa företag inte översteg de belopp som fastlagts som den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten.

  Tabell 7


  Faktiska ersättningar för förluster som betalats enligt avtalen för perioden den 9 september 2006 till den 2 juni 2007







  Företag | CZK |
| --- | --- | --- |
| ZDAR, a.s. | 3 485 619,00 |
| DP Most | 4 300 909,19 |
| DP Most | 5 802 759,25 |
| Autobusy Kavka, a.s. | 4 893 192,50 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 857 950,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 2 042 809,00 |
| Autobusy Karlovy Vary, a.s. | 6 653 077,00 |
| ČSAD Slaný a.s. | 2 443 620,50 |
| ČSAD Slaný a.s. | 5 059 228,25 |
| ZDAR, a.s. | 2 613 935,34 |

(36)

Tabell 7 visar att de faktiska betalningar som gjorts till dessa företag inte översteg de belopp som fastlagts som den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten.

Tabell 7

Faktiska ersättningar för förluster som betalats enligt avtalen för perioden den 9 september 2006 till den 2 juni 2007

Företag

CZK

ZDAR, a.s.

3 485 619,00

DP Most

4 300 909,19

DP Most

5 802 759,25

Autobusy Kavka, a.s.

4 893 192,50

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 857 950,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

2 042 809,00

Autobusy Karlovy Vary, a.s.

6 653 077,00

ČSAD Slaný a.s.

2 443 620,50

ČSAD Slaný a.s.

5 059 228,25

ZDAR, a.s.

2 613 935,34

2.4   ERSÄTTNINGAR FÖR FULLGÖRANDE AV ALLMÄN TRAFIKPLIKT UNDER PERIODEN DEN 9 SEPTEMBER 2006 TILL DEN 31 DECEMBER 2006

| (37) | I sex av de femton områden där ČSAD Česká Lípa ursprungligen hade erbjudit sig att ta över från DPÚK fanns det ingen anbudsgivare på andra plats med vilken regionen Ústí kunde sluta ett avtal om allmän trafik. För dessa områden öppnade regionen Ústí en andra koncessionsrunda, men endast en anbudsgivare deltog. Därför valdes företag ut för driften av dessa linjer genom förhandlingsprocesser och avtal slöts med dessa företag endast och uteslutande för perioden efter avslutandet av DPÚK:s verksamhet och den därpå följande underlåtelsen av ČSAD Česká Lípa att säkra en smidig fortsatt drift av verksamheten (17), dvs. till slutet av 2006, för att säkra en tillräcklig nivå av transporttjänster för regionens invånare (18). |
| --- | --- |

(37)

I sex av de femton områden där ČSAD Česká Lípa ursprungligen hade erbjudit sig att ta över från DPÚK fanns det ingen anbudsgivare på andra plats med vilken regionen Ústí kunde sluta ett avtal om allmän trafik. För dessa områden öppnade regionen Ústí en andra koncessionsrunda, men endast en anbudsgivare deltog. Därför valdes företag ut för driften av dessa linjer genom förhandlingsprocesser och avtal slöts med dessa företag endast och uteslutande för perioden efter avslutandet av DPÚK:s verksamhet och den därpå följande underlåtelsen av ČSAD Česká Lípa att säkra en smidig fortsatt drift av verksamheten (17), dvs. till slutet av 2006, för att säkra en tillräcklig nivå av transporttjänster för regionens invånare (18).

| (38) | I tabell 8 förtecknas de ytterligare företag med vilka regionen Ústí slöt avtal och de parametrar som beaktats för att uppskatta nivån för den påvisbara förlusten:

  Tabell 8


  Översikt över avtal under perioden den 9 september 2006 till den 31 december 2006
   (19)

  (Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)















  9 september till 31 december 2006 | Antal km | Förväntat pris på transporttjänster i CZK/km | Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK | Förutsedd inkomst i CZK/km | Förutsedd total inkomst i CZK | Påvisbar förlust i CZK/km | Total påvisbar förlust i CZK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 359 299,00 | 32,00 | 11 497 568,00 | 12,58 | 4 518 992,15 | 19,42 | 6 978 575,85 |
| DP Děčín | 20 572,00 | 32,90 | 676 818,80 | 8,87 | 182 496,40 | 24,03 | 494 322,40 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 82 189,00 | 32,00 | 2 630 048,00 | 7,18 | 590 203,09 | 24,82 | 2 039 844,91 |
| DP Teplice | 70 240,60 | 34,54 | 2 426 110,32 | 16,11 | 1 131 576,06 | 18,43 | 1 294 534,26 |
| DP Ústí | 22 654,00 | 38,17 | 864 703,18 | 16,72 | 378 774,88 | 21,45 | 485 928,30 |
| DP Chomutov | 35 443,00 | 31,34 | 1 110 783,62 | 6,10 | 216 070,92 | 25,24 | 894 712,70 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 86 360,00 | 33,00 | 2 849 880,00 | 7,20 | 622 061,90 | 25,80 | 2 227 818,10 |

(38)

I tabell 8 förtecknas de ytterligare företag med vilka regionen Ústí slöt avtal och de parametrar som beaktats för att uppskatta nivån för den påvisbara förlusten:

Tabell 8

Översikt över avtal under perioden den 9 september 2006 till den 31 december 2006
   (19)

(Korrigerade siffror som lämnats av Tjeckien med anledning av beslutet om att inleda förfarandet)

9 september till 31 december 2006

Antal km

Förväntat pris på transporttjänster i CZK/km

Förväntat totalt pris på transporttjänster i CZK

Förutsedd inkomst i CZK/km

Förutsedd total inkomst i CZK

Påvisbar förlust i CZK/km

Total påvisbar förlust i CZK

ČSAD Semily, a.s.

359 299,00

32,00

11 497 568,00

12,58

4 518 992,15

19,42

6 978 575,85

DP Děčín

20 572,00

32,90

676 818,80

8,87

182 496,40

24,03

494 322,40

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

82 189,00

32,00

2 630 048,00

7,18

590 203,09

24,82

2 039 844,91

DP Teplice

70 240,60

34,54

2 426 110,32

16,11

1 131 576,06

18,43

1 294 534,26

DP Ústí

22 654,00

38,17

864 703,18

16,72

378 774,88

21,45

485 928,30

DP Chomutov

35 443,00

31,34

1 110 783,62

6,10

216 070,92

25,24

894 712,70

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

86 360,00

33,00

2 849 880,00

7,20

622 061,90

25,80

2 227 818,10

| (39) | Tabell 9 visar att den faktiska ersättning som mottagits av dessa företag var lägre än den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten.

  Tabell 9


  Faktiska ersättningar för förluster som betalats enligt avtalen för perioden den 9 september 2006 till den 31 december 2006







  Företag | CZK |
| --- | --- | --- |
| ČSAD Semily, a.s. | 5 253 038,00 |
| DP Děčín | 484 084,00 |
| ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o. | 1 726 387,00 |
| DP Teplice | 921 868,68 |
| DP Ústí | 437 498,00 |
| DP Chomutov | 823 855,10 |
| Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o. | 2 227 818,00 |

(39)

Tabell 9 visar att den faktiska ersättning som mottagits av dessa företag var lägre än den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten.

Tabell 9

Faktiska ersättningar för förluster som betalats enligt avtalen för perioden den 9 september 2006 till den 31 december 2006

Företag

CZK

ČSAD Semily, a.s.

5 253 038,00

DP Děčín

484 084,00

ČSAD Střední Čechy, spol. sr.o.

1 726 387,00

DP Teplice

921 868,68

DP Ústí

437 498,00

DP Chomutov

823 855,10

Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o.

2 227 818,00

2.5   GARANTIER OCH ÖKAT EGET KAPITAL FÖR DP ÚSTÍ

| (40) | Den 23 juli 2004 och den 11 april 2005 gav kommunen Ústí nad Labem två garantier till förmån för DP Ústí för säkrande av banklån på 35 000 000 CZK respektive 5 000 000 CZK. Dessa lån beviljades av Komerční banka, a.s. (20) De tjeckiska myndigheterna har informerat kommissionen om att dessa garantier, som omfattar 100 % av lånen, beviljades i samband med lån som var uteslutande öronmärkta för uppförandet av en trådbusslinje för att ersätta de billigare men mer förorenande busstjänsterna i kommunen Ústí nad Labem. |
| --- | --- |

(40)

Den 23 juli 2004 och den 11 april 2005 gav kommunen Ústí nad Labem två garantier till förmån för DP Ústí för säkrande av banklån på 35 000 000 CZK respektive 5 000 000 CZK. Dessa lån beviljades av Komerční banka, a.s. (20) De tjeckiska myndigheterna har informerat kommissionen om att dessa garantier, som omfattar 100 % av lånen, beviljades i samband med lån som var uteslutande öronmärkta för uppförandet av en trådbusslinje för att ersätta de billigare men mer förorenande busstjänsterna i kommunen Ústí nad Labem.

| (41) | Under 2006 ökade kommunen Ústí nad Labem det egna kapitalet i DP Ústí med 160 000 000 CZK. Kapitalökningen gjordes uteslutande för att finansiera DP Ústís uppförande av en trådbusslinje (Ústí nad Labem–Střekov) i enlighet med den långsiktiga strategiska målsättningen för kommunen Ústí nad Labem att ha mer elektrifierad trafik. Resurserna från denna kapitalökning hölls på ett separat konto. |
| --- | --- |

(41)

Under 2006 ökade kommunen Ústí nad Labem det egna kapitalet i DP Ústí med 160 000 000 CZK. Kapitalökningen gjordes uteslutande för att finansiera DP Ústís uppförande av en trådbusslinje (Ústí nad Labem–Střekov) i enlighet med den långsiktiga strategiska målsättningen för kommunen Ústí nad Labem att ha mer elektrifierad trafik. Resurserna från denna kapitalökning hölls på ett separat konto.

3.   BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (42) | I beslutet om att inleda förfarandet bedömde kommissionen följande åtgärder, som tagits upp av den klagande:






  a) | Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster under 2005–2006. |
| --- | --- | --- |

(42)

I beslutet om att inleda förfarandet bedömde kommissionen följande åtgärder, som tagits upp av den klagande:

a)

Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster under 2005–2006.

| b) | Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007. |
| --- | --- |

b)

Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007.

| c) | Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster från den 9 september 2006 till den 31 december 2006. |
| --- | --- |

c)

Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster från den 9 september 2006 till den 31 december 2006.

| d) | Två garantier för säkrande av lån som uppgick till 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK till förmån för DP Ústí. |
| --- | --- |

d)

Två garantier för säkrande av lån som uppgick till 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK till förmån för DP Ústí.

| e) | En kapitalökning på 160 miljoner CZK till förmån för DP Ústí. |
| --- | --- |

e)

En kapitalökning på 160 miljoner CZK till förmån för DP Ústí.

| f) | Ett lån på 3,5 miljoner CZK till förmån för DP Chomutov. |
| --- | --- |

f)

Ett lån på 3,5 miljoner CZK till förmån för DP Chomutov.

| g) | Överlåtelse av driften av parkeringsmätare åt DP Děčín. |
| --- | --- |

g)

Överlåtelse av driften av parkeringsmätare åt DP Děčín.

| h) | Hyra av fordon åt DP Teplice (ytterligare fordon 2006). |
| --- | --- |

h)

Hyra av fordon åt DP Teplice (ytterligare fordon 2006).

| i) | Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster under 2004. |
| --- | --- |

i)

Ersättning för allmän trafik som beviljats vissa transportföretag för tillhandahållande av regionala busstjänster under 2004.

| j) | En garanti för DP Ústí till ett värde av 30 miljoner CZK. |
| --- | --- |

j)

En garanti för DP Ústí till ett värde av 30 miljoner CZK.

| k) | En garanti för DP Chomutov till ett värde av 5,2 miljoner CZK. |
| --- | --- |

k)

En garanti för DP Chomutov till ett värde av 5,2 miljoner CZK.

| l) | Ett stöd till DP Most på 245 000 CZK. |
| --- | --- |

l)

Ett stöd till DP Most på 245 000 CZK.

| m) | Hyra av en busstation för DP Děčín. |
| --- | --- |

m)

Hyra av en busstation för DP Děčín.

| n) | Ett stöd till DP Teplice på 13,7 miljoner CZK. |
| --- | --- |

n)

Ett stöd till DP Teplice på 13,7 miljoner CZK.

| o) | Hyra av fordon åt DP Teplice 2003. |
| --- | --- |

o)

Hyra av fordon åt DP Teplice 2003.

| p) | Ett stöd till DP Most på 455 000 CZK. |
| --- | --- |

p)

Ett stöd till DP Most på 455 000 CZK.

| (43) | När det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 42 under i) till o), konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att dessa åtgärder baserades på avtal som slöts före den 1 maj 2004, dvs. innan Tjeckien anslöts till unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att den inte hade behörighet att bedöma dessa åtgärder. Dessutom konstaterade kommissionen att den åtgärd som avses i skäl 42 under p) beviljades inom ramen för ett befintligt stödprogram. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 42 under i) till o), konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att dessa åtgärder baserades på avtal som slöts före den 1 maj 2004, dvs. innan Tjeckien anslöts till unionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att den inte hade behörighet att bedöma dessa åtgärder. Dessutom konstaterade kommissionen att den åtgärd som avses i skäl 42 under p) beviljades inom ramen för ett befintligt stödprogram.

| (44) | När det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under f), drog kommissionen slutsatsen att lånet på 3,5 miljoner CZK till förmån för DP Chomutov inte innebär statligt stöd. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under f), drog kommissionen slutsatsen att lånet på 3,5 miljoner CZK till förmån för DP Chomutov inte innebär statligt stöd.

| (45) | När det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under g) drog kommissionen på liknande sätt slutsatsen att eventuella potentiella fördelar involverade i DP Děčíns drift av parkeringsmätare inte kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna eftersom åtgärden uppfyller villkoren för stöd av mindre betydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 (21). |
| --- | --- |

(45)

När det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under g) drog kommissionen på liknande sätt slutsatsen att eventuella potentiella fördelar involverade i DP Děčíns drift av parkeringsmätare inte kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna eftersom åtgärden uppfyller villkoren för stöd av mindre betydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 (21).

| (46) | När det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under h) kom kommissionen fram till att den inte hade behörighet att bedöma hyran av trådbussar till DP Teplice från kommunen Teplices sida på basis av det ursprungliga avtalet från den 10 december 2003. Emellertid, eftersom hyresavtalet har ändrats två gånger – den 5 maj 2006 och den 18 oktober 2006 – för att täcka hyran av ytterligare trådbussar, skulle kommissionen kunna bedöma den hyra som är en följd av dessa båda ändringar. I beslutet om att inleda förfarandet förklarade kommissionen att eftersom dessa fordon enbart användes för att fullgöra allmän trafikplikt, borde alla kostnader som föranleds av hyresavtalet anses vara en del av ersättningen för allmän trafik. Såsom angetts i skäl 27 gällde dock denna hyra av trådbussar uteslutande den kommunala kollektivtrafiken inom kommunen Teplice, så att dessa åtgärder saknar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik för regional busstrafik som getts av regionen Ústí och därmed inte relaterar till de åtgärder som analyseras inom ramen för detta beslut. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under h) kom kommissionen fram till att den inte hade behörighet att bedöma hyran av trådbussar till DP Teplice från kommunen Teplices sida på basis av det ursprungliga avtalet från den 10 december 2003. Emellertid, eftersom hyresavtalet har ändrats två gånger – den 5 maj 2006 och den 18 oktober 2006 – för att täcka hyran av ytterligare trådbussar, skulle kommissionen kunna bedöma den hyra som är en följd av dessa båda ändringar. I beslutet om att inleda förfarandet förklarade kommissionen att eftersom dessa fordon enbart användes för att fullgöra allmän trafikplikt, borde alla kostnader som föranleds av hyresavtalet anses vara en del av ersättningen för allmän trafik. Såsom angetts i skäl 27 gällde dock denna hyra av trådbussar uteslutande den kommunala kollektivtrafiken inom kommunen Teplice, så att dessa åtgärder saknar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik för regional busstrafik som getts av regionen Ústí och därmed inte relaterar till de åtgärder som analyseras inom ramen för detta beslut.

| (47) | När det gäller den ersättning för allmän trafik som gavs till vissa transportföretag för olika perioder som förtecknats i skäl 42 under a), b) och c), undersökte kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet huruvida dessa åtgärder innebar statligt stöd enligt de villkor som fastställts av domstolen i domen i målet Altmark (22). Eftersom kommissionen uttryckte tvivel om huruvida de andra, tredje och fjärde Altmark-villkoren var uppfyllda drog den slutsatsen att det inte kunde uteslutas att ersättningarna utgör statligt stöd enligt fördraget. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller den ersättning för allmän trafik som gavs till vissa transportföretag för olika perioder som förtecknats i skäl 42 under a), b) och c), undersökte kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet huruvida dessa åtgärder innebar statligt stöd enligt de villkor som fastställts av domstolen i domen i målet Altmark (22). Eftersom kommissionen uttryckte tvivel om huruvida de andra, tredje och fjärde Altmark-villkoren var uppfyllda drog den slutsatsen att det inte kunde uteslutas att ersättningarna utgör statligt stöd enligt fördraget.

| (48) | När det gäller de åtgärder som förtecknats i skäl 42 under d) och e), analyserade kommissionen huruvida garantierna och ökningen av eget kapital för DP Ústí utgjorde statligt stöd och, särskilt, huruvida de skulle kunna anses vara förenliga med principen om en investerare i en marknadsekonomi (MEIP). I beslutet om att inleda förfarandet slog kommissionen fast att det inte kunde uteslutas att dessa åtgärder inte är förenliga med principen om en investerare i en marknadsekonomi och att de därför kan utgöra statligt stöd enligt vad som avses i fördraget. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller de åtgärder som förtecknats i skäl 42 under d) och e), analyserade kommissionen huruvida garantierna och ökningen av eget kapital för DP Ústí utgjorde statligt stöd och, särskilt, huruvida de skulle kunna anses vara förenliga med principen om en investerare i en marknadsekonomi (MEIP). I beslutet om att inleda förfarandet slog kommissionen fast att det inte kunde uteslutas att dessa åtgärder inte är förenliga med principen om en investerare i en marknadsekonomi och att de därför kan utgöra statligt stöd enligt vad som avses i fördraget.

| (49) | Kommissionen undersökte sedan huruvida de åtgärder som förtecknas i skäl 42 under a) till e) skulle kunna anses vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen undersökte sedan huruvida de åtgärder som förtecknas i skäl 42 under a) till e) skulle kunna anses vara förenliga med den inre marknaden.

| (50) | När det gäller de ersättningar för allmän trafik som avses i skäl 42 under a), b) och c), uppgav kommissionen att den inte vid tiden för beslutet om att inleda förfarandet kunde fastställa att ersättningsbeloppet inte översteg vad som krävdes för att täcka de kostnader som uppkommit i fullgörandet av den allmänna trafikplikten, med hänsyn till de relevanta intäkterna och en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller de ersättningar för allmän trafik som avses i skäl 42 under a), b) och c), uppgav kommissionen att den inte vid tiden för beslutet om att inleda förfarandet kunde fastställa att ersättningsbeloppet inte översteg vad som krävdes för att täcka de kostnader som uppkommit i fullgörandet av den allmänna trafikplikten, med hänsyn till de relevanta intäkterna och en rimlig vinst för att fullgöra dessa skyldigheter.

| (51) | Särskilt uttryckte kommissionen tvivel gällande begreppet oförutsebara kostnader och den metod som använts för denna beräkning, särskilt eftersom det ledde till utbetalningar som översteg den förväntade gränsen för ersättning till DP Teplice och DP Ústí under 2005 och 2006. Dessutom uttryckte kommissionen tvivel gällande den metod som tillämpats för att verifiera huruvida den prisnivå som företagen förväntat sig motsvarade de specifika omständigheterna för de tillhandahållna tjänsterna. I detta avseende uttryckte kommissionen också tvivel om huruvida priserna inkluderade en vinst som kunde anses rimlig. |
| --- | --- |

(51)

Särskilt uttryckte kommissionen tvivel gällande begreppet oförutsebara kostnader och den metod som använts för denna beräkning, särskilt eftersom det ledde till utbetalningar som översteg den förväntade gränsen för ersättning till DP Teplice och DP Ústí under 2005 och 2006. Dessutom uttryckte kommissionen tvivel gällande den metod som tillämpats för att verifiera huruvida den prisnivå som företagen förväntat sig motsvarade de specifika omständigheterna för de tillhandahållna tjänsterna. I detta avseende uttryckte kommissionen också tvivel om huruvida priserna inkluderade en vinst som kunde anses rimlig.

| (52) | Mot bakgrund av det ovannämnda konstaterade kommissionen att det förelåg tvivel om huruvida ersättningarna för allmän trafik var förenliga med fördraget. Kommissionen begärde ytterligare information, särskilt gällande den metod som använts för att beräkna ersättningarna (när det gäller fastställande av nivån på de förväntade priserna, beräkningen av en rimlig vinst och begreppet ”oförutsebara kostnader”). |
| --- | --- |

(52)

Mot bakgrund av det ovannämnda konstaterade kommissionen att det förelåg tvivel om huruvida ersättningarna för allmän trafik var förenliga med fördraget. Kommissionen begärde ytterligare information, särskilt gällande den metod som använts för att beräkna ersättningarna (när det gäller fastställande av nivån på de förväntade priserna, beräkningen av en rimlig vinst och begreppet ”oförutsebara kostnader”).

| (53) | Med avseende på de åtgärder som avses i skäl 42 under d) och e), förklarade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att de tjeckiska myndigheterna inte hade gett den tillräcklig information för att den skulle kunna fastställa huruvida kapitalökningen och de båda garantierna var nödvändiga och proportionerliga för att uppnå ett mål av gemensamt intresse, och som sådana inte medförde en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Kommissionen uttryckte därför tvivel om huruvida dessa åtgärder skulle kunna anses vara förenliga med fördraget. |
| --- | --- |

(53)

Med avseende på de åtgärder som avses i skäl 42 under d) och e), förklarade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att de tjeckiska myndigheterna inte hade gett den tillräcklig information för att den skulle kunna fastställa huruvida kapitalökningen och de båda garantierna var nödvändiga och proportionerliga för att uppnå ett mål av gemensamt intresse, och som sådana inte medförde en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Kommissionen uttryckte därför tvivel om huruvida dessa åtgärder skulle kunna anses vara förenliga med fördraget.

4.   KOMMENTARER FRÅN TJECKIEN

| (54) | Tillsammans med sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet översände de tjeckiska myndigheterna följande tre dokument: ett yttrande från regionen Ústí, ett yttrande från kommunen Teplice och ett yttrande från DP Ústí (en av de påstådda förmånstagarna). Tjeckien korrigerade också i detta sammanhang den information som getts i tabellerna 1, 3, 6 och 7 i beslutet om att inleda förfarandet. Felen i dessa tabeller berodde på att man inte inkluderat vissa transporttjänster och på en felaktig överföring av uppgifter. De korrigerade uppgifterna anges nu i tabellerna 1, 3, 6 och 8 ovan. |
| --- | --- |

(54)

Tillsammans med sitt svar på beslutet om att inleda förfarandet översände de tjeckiska myndigheterna följande tre dokument: ett yttrande från regionen Ústí, ett yttrande från kommunen Teplice och ett yttrande från DP Ústí (en av de påstådda förmånstagarna). Tjeckien korrigerade också i detta sammanhang den information som getts i tabellerna 1, 3, 6 och 7 i beslutet om att inleda förfarandet. Felen i dessa tabeller berodde på att man inte inkluderat vissa transporttjänster och på en felaktig överföring av uppgifter. De korrigerade uppgifterna anges nu i tabellerna 1, 3, 6 och 8 ovan.

4.1   KOMMENTARER OM FÖREKOMST AV STÖD NÄR DET GÄLLER ERSÄTTNING FÖR ALLMÄN TRAFIK

| (55) | Enligt de tjeckiska myndigheterna är de ersättningar för allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till regionala transportföretag som förtecknas i skäl 42 under a), b) och c) förenliga med de fyra Altmark-villkoren och utgör därmed inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(55)

Enligt de tjeckiska myndigheterna är de ersättningar för allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till regionala transportföretag som förtecknas i skäl 42 under a), b) och c) förenliga med de fyra Altmark-villkoren och utgör därmed inte statligt stöd.

| (56) | När det gäller det första Altmark-villkoret, hävdade de tjeckiska myndigheterna att kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet hade fastställt att villkoret var uppfyllt för alla de avtal om allmän trafikplikt som undersöktes. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller det första Altmark-villkoret, hävdade de tjeckiska myndigheterna att kommissionen redan i beslutet om att inleda förfarandet hade fastställt att villkoret var uppfyllt för alla de avtal om allmän trafikplikt som undersöktes.

| (57) | När det gäller det andra Altmark-villkoret förklarade de tjeckiska myndigheterna att regionen Ústí, för alla de avtal om allmän trafikplikt som undersöks, täckte den påvisbara förlusten för företagen, som beräknats som differensen mellan a) kostnaden för transporttjänsten som omfattas av avtalet om allmän trafik och b) inkomster som erhållits av transportleverantören. Kostnaden för transporttjänster inkluderade i) transportleverantörens kostnader i linje med kostnaderna för ett genomsnittligt företag och ii) en rimlig vinst. Dessa kriterier fastställdes på förhand på ett öppet och objektivt sätt och den maximala ersättningsnivån begränsades från början av ett expertutlåtande. De regionala myndigheterna hade också befogenheter att kontrollera att de uppgifter som användes för dessa uppskattningar var korrekta och motsvarade situationen för företaget i fråga. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller det andra Altmark-villkoret förklarade de tjeckiska myndigheterna att regionen Ústí, för alla de avtal om allmän trafikplikt som undersöks, täckte den påvisbara förlusten för företagen, som beräknats som differensen mellan a) kostnaden för transporttjänsten som omfattas av avtalet om allmän trafik och b) inkomster som erhållits av transportleverantören. Kostnaden för transporttjänster inkluderade i) transportleverantörens kostnader i linje med kostnaderna för ett genomsnittligt företag och ii) en rimlig vinst. Dessa kriterier fastställdes på förhand på ett öppet och objektivt sätt och den maximala ersättningsnivån begränsades från början av ett expertutlåtande. De regionala myndigheterna hade också befogenheter att kontrollera att de uppgifter som användes för dessa uppskattningar var korrekta och motsvarade situationen för företaget i fråga.

| (58) | När det gäller de olika priser per kilometer som använts för vart och ett av företagen, i samband med vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, svarade de tjeckiska myndigheterna att dessa priser är kopplade till kostnaderna för de olika busstjänstleverantörerna, till den relevanta linjen och till tiden för utförandet, och andra specifika uppgifter beträffande en enskild linje. Som ytterligare ett argument presenterade de tjeckiska myndigheterna resultat av ordinära långsiktiga koncessioner där priset i anbuden varierar mellan 25,48 CZK/km i landsbygdsområden och 45,79 CZK/km i förortsområden. |
| --- | --- |

(58)

När det gäller de olika priser per kilometer som använts för vart och ett av företagen, i samband med vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, svarade de tjeckiska myndigheterna att dessa priser är kopplade till kostnaderna för de olika busstjänstleverantörerna, till den relevanta linjen och till tiden för utförandet, och andra specifika uppgifter beträffande en enskild linje. Som ytterligare ett argument presenterade de tjeckiska myndigheterna resultat av ordinära långsiktiga koncessioner där priset i anbuden varierar mellan 25,48 CZK/km i landsbygdsområden och 45,79 CZK/km i förortsområden.

| (59) | De tjeckiska myndigheterna anser därför att det andra Altmark-villkoret har uppfyllts för alla avtalen om allmän trafik. |
| --- | --- |

(59)

De tjeckiska myndigheterna anser därför att det andra Altmark-villkoret har uppfyllts för alla avtalen om allmän trafik.

| (60) | När det gäller det tredje Altmark-villkoret, påpekade de tjeckiska myndigheterna att de avtal om allmän trafik som slutits av regionen Ústí föreskrev en preliminär objektiv uppskattning av den påvisbara förlusten. Enligt punkt 19b.3 i vägtransportlagen måste regionen ersätta den påvisbara förlusten upp till ett belopp som inte överstiger denna uppskattning, utökad endast med oförutsebara kostnader. Om beloppet för de faktiska förlusterna för perioden i fråga är högre än den preliminära uppskattningen, ersätter därmed regionen Ústí förluster endast upp till beloppet för uppskattningen, med undantag av oförutsebara kostnader. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller det tredje Altmark-villkoret, påpekade de tjeckiska myndigheterna att de avtal om allmän trafik som slutits av regionen Ústí föreskrev en preliminär objektiv uppskattning av den påvisbara förlusten. Enligt punkt 19b.3 i vägtransportlagen måste regionen ersätta den påvisbara förlusten upp till ett belopp som inte överstiger denna uppskattning, utökad endast med oförutsebara kostnader. Om beloppet för de faktiska förlusterna för perioden i fråga är högre än den preliminära uppskattningen, ersätter därmed regionen Ústí förluster endast upp till beloppet för uppskattningen, med undantag av oförutsebara kostnader.

| (61) | I detta avseende noterade de tjeckiska myndigheterna att ingen transportleverantör erhöll ersättning för sina grundläggande transporttjänster som var högre än nivån för den preliminära objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, som inkluderats i avtalen om allmän trafik under 2005 och 2006. Under 2006 drabbades för övrigt de tre transportleverantörer, verksamma i fem områden i regionen Ústí, av en ekonomisk förlust. De dokument som överlämnats av de tjeckiska myndigheterna visar att dessa tre leverantörer försökte erhålla ytterligare ersättningar från regionen Ústí. Regionen Ústí gav dock ingen extra ersättning och tvingade därmed dessa transportleverantörer att bära sina företagarrisker. De tjeckiska myndigheterna noterade vidare att transportleverantören inte ensidigt kan besluta att stoppa tillhandahållandet av transporttjänster på vissa linjer eller påverka den erbjudna tjänstens omfattning eller frekvens. Om transportleverantören inte säkrade den grundläggande transporttjänst som angetts i dennes avtal, skulle regionen Ústí ha rätt att ålägga avtalsviten. |
| --- | --- |

(61)

I detta avseende noterade de tjeckiska myndigheterna att ingen transportleverantör erhöll ersättning för sina grundläggande transporttjänster som var högre än nivån för den preliminära objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, som inkluderats i avtalen om allmän trafik under 2005 och 2006. Under 2006 drabbades för övrigt de tre transportleverantörer, verksamma i fem områden i regionen Ústí, av en ekonomisk förlust. De dokument som överlämnats av de tjeckiska myndigheterna visar att dessa tre leverantörer försökte erhålla ytterligare ersättningar från regionen Ústí. Regionen Ústí gav dock ingen extra ersättning och tvingade därmed dessa transportleverantörer att bära sina företagarrisker. De tjeckiska myndigheterna noterade vidare att transportleverantören inte ensidigt kan besluta att stoppa tillhandahållandet av transporttjänster på vissa linjer eller påverka den erbjudna tjänstens omfattning eller frekvens. Om transportleverantören inte säkrade den grundläggande transporttjänst som angetts i dennes avtal, skulle regionen Ústí ha rätt att ålägga avtalsviten.

| (62) | De tjeckiska myndigheterna medgav emellertid att vägtransportlagen inte ger någon mer detaljerad definition av ”oförutsebara kostnader” och att definitionen av detta begrepp överlåts åt de enskilda inköparna av transporttjänster. Begreppet oförutsebara kostnader förklarades mer ingående i de avtal om allmän trafik som regionen Ústí ingick med de enskilda transportföretagen. Oförutsebara kostnader avser situationer som är oberoende av företagets ledning, som t.ex. naturkatastrofer, statliga prisingripanden, ändringar i fråga om accisavgifter, moms etc. De tjeckiska myndigheterna överlämnade de relevanta utdragen ur avtalen om allmän trafik till kommissionen. |
| --- | --- |

(62)

De tjeckiska myndigheterna medgav emellertid att vägtransportlagen inte ger någon mer detaljerad definition av ”oförutsebara kostnader” och att definitionen av detta begrepp överlåts åt de enskilda inköparna av transporttjänster. Begreppet oförutsebara kostnader förklarades mer ingående i de avtal om allmän trafik som regionen Ústí ingick med de enskilda transportföretagen. Oförutsebara kostnader avser situationer som är oberoende av företagets ledning, som t.ex. naturkatastrofer, statliga prisingripanden, ändringar i fråga om accisavgifter, moms etc. De tjeckiska myndigheterna överlämnade de relevanta utdragen ur avtalen om allmän trafik till kommissionen.

| (63) | När det slutligen gäller det fjärde Altmark-villkoret, resonerade de tjeckiska myndigheterna något annorlunda i fråga om de tre åtgärderna för ersättning för allmän trafik, vilket kommer att förklaras separat. |
| --- | --- |

(63)

När det slutligen gäller det fjärde Altmark-villkoret, resonerade de tjeckiska myndigheterna något annorlunda i fråga om de tre åtgärderna för ersättning för allmän trafik, vilket kommer att förklaras separat.

| (64) | I samband med avtalen om allmän trafik för 2005 och 2006 (åtgärd som avses i skäl 42 under a)), hävdade de tjeckiska myndigheterna att dessa avtal bör anses som förenliga med detta villkor, mot bakgrund av en jämförelse av priset för transporttjänster i regionen Ústí under 2005 och de priser som erbjuds på basis av anbudsförfarande för koncessioner under 2007 och framåt. Eftersom anbudsförfarandena för koncessioner under 2007 var insynsvänliga, öppna och icke-diskriminerande, var de priser som erbjöds som svar på dessa anbudsförfaranden marknadspriser där transporttjänstens pris endast inkluderade kostnaderna för ett genomsnittligt rationellt företag och en rimlig vinst. En analys av prisskillnader visar att det genomsnittliga priset för transporttjänster var 30,60 CZK/km under 2005 och 30,24 CZK/km under 2007. Under 2005 varierade priset på regionala transporttjänster mellan 21,50 CZK/km och 37,16 CZK/km. Under 2007, efter att de långsiktiga urvalsförfarandena för koncessioner slutförts, varierade priserna mellan 25,48 CZK/km och 45,79 CZK/km. De tjeckiska myndigheterna hävdar att det följer av denna jämförelse att priset inte skilde sig avsevärt och att prisvariationerna mellan olika områden var ännu högre under 2007 än under 2005. Samma analys visar att vinster inte heller skilde sig avsevärt mellan avtalen 2005 och avtalen 2007. Därför bör de vinster som genereras av transportleverantörerna under den undersökta perioden anses uppfylla det fjärde Altmark-villkoret. |
| --- | --- |

(64)

I samband med avtalen om allmän trafik för 2005 och 2006 (åtgärd som avses i skäl 42 under a)), hävdade de tjeckiska myndigheterna att dessa avtal bör anses som förenliga med detta villkor, mot bakgrund av en jämförelse av priset för transporttjänster i regionen Ústí under 2005 och de priser som erbjuds på basis av anbudsförfarande för koncessioner under 2007 och framåt. Eftersom anbudsförfarandena för koncessioner under 2007 var insynsvänliga, öppna och icke-diskriminerande, var de priser som erbjöds som svar på dessa anbudsförfaranden marknadspriser där transporttjänstens pris endast inkluderade kostnaderna för ett genomsnittligt rationellt företag och en rimlig vinst. En analys av prisskillnader visar att det genomsnittliga priset för transporttjänster var 30,60 CZK/km under 2005 och 30,24 CZK/km under 2007. Under 2005 varierade priset på regionala transporttjänster mellan 21,50 CZK/km och 37,16 CZK/km. Under 2007, efter att de långsiktiga urvalsförfarandena för koncessioner slutförts, varierade priserna mellan 25,48 CZK/km och 45,79 CZK/km. De tjeckiska myndigheterna hävdar att det följer av denna jämförelse att priset inte skilde sig avsevärt och att prisvariationerna mellan olika områden var ännu högre under 2007 än under 2005. Samma analys visar att vinster inte heller skilde sig avsevärt mellan avtalen 2005 och avtalen 2007. Därför bör de vinster som genereras av transportleverantörerna under den undersökta perioden anses uppfylla det fjärde Altmark-villkoret.

| (65) | De tjeckiska myndigheterna överlämnade även ett expertutlåtande som utarbetats av professorer vid Prags tekniska universitet (České vysoké učení technické v Praze) som visar att kostnaderna för tjänsteleverantörer överensstämde med kostnaderna för försiktiga företag. Det enda undantaget var den klagande, DPÚK, som hade ett för högt pris för sina regionala transporttjänster, och två lokala företag vars pris konstaterades vara för lågt. |
| --- | --- |

(65)

De tjeckiska myndigheterna överlämnade även ett expertutlåtande som utarbetats av professorer vid Prags tekniska universitet (České vysoké učení technické v Praze) som visar att kostnaderna för tjänsteleverantörer överensstämde med kostnaderna för försiktiga företag. Det enda undantaget var den klagande, DPÚK, som hade ett för högt pris för sina regionala transporttjänster, och två lokala företag vars pris konstaterades vara för lågt.

| (66) | När det gäller avtalen för perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 (åtgärd som avses i skäl 42 under b)) och från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 (åtgärd som avses i skäl 42 under c)), hävdade de tjeckiska myndigheterna att regionen Ústí exakt definierade omfattningen av de begärda tjänsterna och för de berörda transportleverantörerna tillhandahöll relevanta uppskattningar av inkomsterna baserat på historiska data. Expertutlåtandet måste tillhandahållas av transportleverantören. Expertutlåtandet för den utvalda transportleverantören är sedan bindande för hela avtalsperioden. Följaktligen var det enda kriteriet vid beslutsfattandet det pris som erbjudits av de berörda transportleverantörerna. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller avtalen för perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 (åtgärd som avses i skäl 42 under b)) och från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 (åtgärd som avses i skäl 42 under c)), hävdade de tjeckiska myndigheterna att regionen Ústí exakt definierade omfattningen av de begärda tjänsterna och för de berörda transportleverantörerna tillhandahöll relevanta uppskattningar av inkomsterna baserat på historiska data. Expertutlåtandet måste tillhandahållas av transportleverantören. Expertutlåtandet för den utvalda transportleverantören är sedan bindande för hela avtalsperioden. Följaktligen var det enda kriteriet vid beslutsfattandet det pris som erbjudits av de berörda transportleverantörerna.

| (67) | När det gällde ersättningarna för allmän trafik för busstjänster från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 (åtgärd som avses i skäl 42 under b)), hävdade de tjeckiska myndigheterna att avtalen om allmän trafik på basis av vilka dessa ersättningar utbetalades tilldelades genom ett öppet, insynsvänligt och ovillkorligt anbudsförfarande. Det faktum att det näst bästa anbudet i slutändan måste väljas eftersom aktören med det vinnande anbudet vägrade tillhandahålla de tjänster som krävdes undergräver inte anbudsförfarandets öppna, insynsvänliga och ovillkorliga karaktär. |
| --- | --- |

(67)

När det gällde ersättningarna för allmän trafik för busstjänster från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 (åtgärd som avses i skäl 42 under b)), hävdade de tjeckiska myndigheterna att avtalen om allmän trafik på basis av vilka dessa ersättningar utbetalades tilldelades genom ett öppet, insynsvänligt och ovillkorligt anbudsförfarande. Det faktum att det näst bästa anbudet i slutändan måste väljas eftersom aktören med det vinnande anbudet vägrade tillhandahålla de tjänster som krävdes undergräver inte anbudsförfarandets öppna, insynsvänliga och ovillkorliga karaktär.

| (68) | Det pris som erbjöds i den första urvalsomgången var det pris som objektivt uppnåtts genom urvalsförfarandet och detta pris uppfyller därmed det tredje och det fjärde Altmark-villkoret, eftersom det garanterar att tjänsteleverantören inte kommer att erhålla otillbörliga vinster från utförandet av tjänsten. Avtalen under den åtgärd som avses i skäl 42 under b) slöts för en övergångsperiod på nio månader beträffande nio av femton områden i regionen Ústí. |
| --- | --- |

(68)

Det pris som erbjöds i den första urvalsomgången var det pris som objektivt uppnåtts genom urvalsförfarandet och detta pris uppfyller därmed det tredje och det fjärde Altmark-villkoret, eftersom det garanterar att tjänsteleverantören inte kommer att erhålla otillbörliga vinster från utförandet av tjänsten. Avtalen under den åtgärd som avses i skäl 42 under b) slöts för en övergångsperiod på nio månader beträffande nio av femton områden i regionen Ústí.

| (69) | Om kommissionen skulle anse att den första delen av det fjärde Altmark-villkoret inte har uppfyllts när det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under b), menade de tjeckiska myndigheterna att den andra delen av Altmark-villkoret bör betraktas som efterlevd eftersom urvalet av tjänsteleverantören gjordes enligt analysen av kostnaderna för en genomsnittlig tjänsteleverantör som verkar med en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(69)

Om kommissionen skulle anse att den första delen av det fjärde Altmark-villkoret inte har uppfyllts när det gäller den åtgärd som avses i skäl 42 under b), menade de tjeckiska myndigheterna att den andra delen av Altmark-villkoret bör betraktas som efterlevd eftersom urvalet av tjänsteleverantören gjordes enligt analysen av kostnaderna för en genomsnittlig tjänsteleverantör som verkar med en rimlig vinst.

| (70) | När det slutligen gällde ersättningarna för allmän trafik som beviljats av regionen Ústí för busstjänster från den 9 september 2006 till den 31 december 2006, genom direkta förhandlingar (åtgärd som avses i skäl 42 under c)), förklarade de tjeckiska myndigheterna att regionen Ústí så långt möjligt garanterade att kollektivtrafiktjänster i de fem områden där det inte fanns någon anbudsgivare på andra plats erbjöds till lägsta möjliga pris. En andra koncessionsrunda anordnades för att sörja för grundläggande kollektivtrafiktjänster till dess att en ordinarie (icke påskyndad) koncessionsrunda kunde anordnas. Tillkännagivandet av den andra koncessionsrundan offentliggjordes den 16 augusti 2006 i flera viktiga tjeckiska dagstidningar (23). De tjeckiska myndigheterna tillhandahöll dokumentation för den andra koncessionsrundan. Eftersom dessa avtal måste slutas inom två veckor på grund av det oväntade tillbakadragandet av ČSAD Česká Lípa, och med tanke på att alla koncessioner skulle beviljas för en tillfällig period på mindre än fyra månader, inkluderade regionen Ústí som ett urvalskriterium vid urvalsförfarandet för koncessioner att den vinnande transportleverantören måste se till att transporttjänster inleds från den 9 september 2006, dvs. inom två veckor från tillkännagivandet av urvalsförfarandet för koncessioner. |
| --- | --- |

(70)

När det slutligen gällde ersättningarna för allmän trafik som beviljats av regionen Ústí för busstjänster från den 9 september 2006 till den 31 december 2006, genom direkta förhandlingar (åtgärd som avses i skäl 42 under c)), förklarade de tjeckiska myndigheterna att regionen Ústí så långt möjligt garanterade att kollektivtrafiktjänster i de fem områden där det inte fanns någon anbudsgivare på andra plats erbjöds till lägsta möjliga pris. En andra koncessionsrunda anordnades för att sörja för grundläggande kollektivtrafiktjänster till dess att en ordinarie (icke påskyndad) koncessionsrunda kunde anordnas. Tillkännagivandet av den andra koncessionsrundan offentliggjordes den 16 augusti 2006 i flera viktiga tjeckiska dagstidningar (23). De tjeckiska myndigheterna tillhandahöll dokumentation för den andra koncessionsrundan. Eftersom dessa avtal måste slutas inom två veckor på grund av det oväntade tillbakadragandet av ČSAD Česká Lípa, och med tanke på att alla koncessioner skulle beviljas för en tillfällig period på mindre än fyra månader, inkluderade regionen Ústí som ett urvalskriterium vid urvalsförfarandet för koncessioner att den vinnande transportleverantören måste se till att transporttjänster inleds från den 9 september 2006, dvs. inom två veckor från tillkännagivandet av urvalsförfarandet för koncessioner.

| (71) | Eftersom det inte var möjligt att sluta avtal på basis av den andra koncessionsrundan, eftersom den hade mottagit endast ett anbud för de sex områdena (24), slöt emellertid regionen Ústí avtal direkt med tillgängliga transportleverantörer. Enligt de tjeckiska myndigheterna fanns ingen tid för att anordna ett tredje urvalsförfarande för koncessioner på grund av de exceptionella omständigheter som omgav slutandet av dessa avtal och samma tidsbegränsning omöjliggjorde utfärdandet av ett expertyttrande. De tjeckiska myndigheterna betonade vidare att priset för transporttjänsten i alla händelser inte var väsentligt skilt från det pris som erhölls genom den första och den andra koncessionsrundan. Skillnaden i beloppet på ca 7 % kunde anses normalt mot bakgrund av att den tillfälliga tilldelningen av personal- och kapitalresurser för perioden på 4 månader var mer kostsam än för en längre period. |
| --- | --- |

(71)

Eftersom det inte var möjligt att sluta avtal på basis av den andra koncessionsrundan, eftersom den hade mottagit endast ett anbud för de sex områdena (24), slöt emellertid regionen Ústí avtal direkt med tillgängliga transportleverantörer. Enligt de tjeckiska myndigheterna fanns ingen tid för att anordna ett tredje urvalsförfarande för koncessioner på grund av de exceptionella omständigheter som omgav slutandet av dessa avtal och samma tidsbegränsning omöjliggjorde utfärdandet av ett expertyttrande. De tjeckiska myndigheterna betonade vidare att priset för transporttjänsten i alla händelser inte var väsentligt skilt från det pris som erhölls genom den första och den andra koncessionsrundan. Skillnaden i beloppet på ca 7 % kunde anses normalt mot bakgrund av att den tillfälliga tilldelningen av personal- och kapitalresurser för perioden på 4 månader var mer kostsam än för en längre period.

4.2   KOMMENTARER OM FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD NÄR DET GÄLLER GARANTIERNA OCH ÖKNINGEN AV DET EGNA KAPITALET TILL FÖRMÅN FÖR DP ÚSTÍ

4.2.1   Garantier

| (72) | När det gäller de 5 miljoner CZK och de 35 miljoner CZK i garantier som tillhandahållits av kommunen Ústí nad Labem för att säkra banklån som upptagits av DP Ústí, hävdade de tjeckiska myndigheterna att DP Ústí skulle ha kunnat få lånen utan garantierna. De tjeckiska myndigheterna noterar att DP Ústí erhöll ett lån på 40 miljoner CZK under 2007 för att slutföra uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov och för inköp av två bussar. Detta lån beviljades av Komerční banka, a.s., dvs. samma finansinstitut som beviljade de båda lånen till DP Ústí under 2004 och 2005, för vilka kommunen Ústí nad Labem gav de bestridda garantierna. Säkerheten för detta lån på 40 miljoner CZK utgjordes av tillgångar från DP Ústí. Långivaren valdes genom en öppen upphandling till följd av vilken det bästa anbudet valdes utan att differentiera mellan alternativen för att säkra lånet, dvs. antingen genom en garanti från kommunen Ústí nad Labem eller en garanti i form av företagets tillgångar. Detta visar, enligt de tjeckiska myndigheterna, att villkoren för lånet 2007 inte berodde på formen av säkerhet och att DP Ústí kunde erhålla lånet på samma villkor även utan garantin. De tjeckiska myndigheterna hävdar att detta också var fallet för de båda lånen under 2004 och 2005 och att garantin därför inte gav någon ekonomisk fördel för DP Ústí. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller de 5 miljoner CZK och de 35 miljoner CZK i garantier som tillhandahållits av kommunen Ústí nad Labem för att säkra banklån som upptagits av DP Ústí, hävdade de tjeckiska myndigheterna att DP Ústí skulle ha kunnat få lånen utan garantierna. De tjeckiska myndigheterna noterar att DP Ústí erhöll ett lån på 40 miljoner CZK under 2007 för att slutföra uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov och för inköp av två bussar. Detta lån beviljades av Komerční banka, a.s., dvs. samma finansinstitut som beviljade de båda lånen till DP Ústí under 2004 och 2005, för vilka kommunen Ústí nad Labem gav de bestridda garantierna. Säkerheten för detta lån på 40 miljoner CZK utgjordes av tillgångar från DP Ústí. Långivaren valdes genom en öppen upphandling till följd av vilken det bästa anbudet valdes utan att differentiera mellan alternativen för att säkra lånet, dvs. antingen genom en garanti från kommunen Ústí nad Labem eller en garanti i form av företagets tillgångar. Detta visar, enligt de tjeckiska myndigheterna, att villkoren för lånet 2007 inte berodde på formen av säkerhet och att DP Ústí kunde erhålla lånet på samma villkor även utan garantin. De tjeckiska myndigheterna hävdar att detta också var fallet för de båda lånen under 2004 och 2005 och att garantin därför inte gav någon ekonomisk fördel för DP Ústí.

| (73) | I alla händelser kunde de medel som erhölls genom lånen inte ha använts för andra syften än för uppförandet av trådbusslinjen. Regionen Ústí är ett område med låg miljökvalitet och projektet tjänade syftet att förbättra denna situation i regionen. Om banklånet inte beviljades för DP Ústí skulle DP Ústí ha varit tvingat att fortsätta med sin busstrafiktjänst. Enligt de tjeckiska myndigheterna prioriterade åtgärden på ett effektivt sätt miljöskyddet framför den högre kostnaden i samband med uppförandet av trådbusslinjen och bör därför anses förenlig med fördraget. |
| --- | --- |

(73)

I alla händelser kunde de medel som erhölls genom lånen inte ha använts för andra syften än för uppförandet av trådbusslinjen. Regionen Ústí är ett område med låg miljökvalitet och projektet tjänade syftet att förbättra denna situation i regionen. Om banklånet inte beviljades för DP Ústí skulle DP Ústí ha varit tvingat att fortsätta med sin busstrafiktjänst. Enligt de tjeckiska myndigheterna prioriterade åtgärden på ett effektivt sätt miljöskyddet framför den högre kostnaden i samband med uppförandet av trådbusslinjen och bör därför anses förenlig med fördraget.

4.2.2   Ökning av det egna kapitalet för DP Ústí

| (74) | De tjeckiska myndigheterna förklarade att resurserna från ökningen av det egna kapitalet på 160 miljoner CZK var öronmärkta för att uteslutande användas för finansiering av uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov. De hölls på ett separat konto för DP Ústí, från vilket betalningar gjordes för uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov. |
| --- | --- |

(74)

De tjeckiska myndigheterna förklarade att resurserna från ökningen av det egna kapitalet på 160 miljoner CZK var öronmärkta för att uteslutande användas för finansiering av uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov. De hölls på ett separat konto för DP Ústí, från vilket betalningar gjordes för uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov.

| (75) | Denna linje är en integrerad del av stommen i den urbana kollektivtrafiken i kommunen Ústí nad Labem, som består av miljövänlig trådbusstransport med hög kapacitet, som har byggts upp i kommunen sedan 1984 och gradvist tagits i bruk från 1988. Uppförandet av linjen utgör den slutliga etappen i systemets konstruktion, och slutförandet av detta kommer att knyta en stor del av kommunen öster om floden till grundstommen för trådbusstransporter. Denna utvidgning av systemet har varit planerad sedan 1996. |
| --- | --- |

(75)

Denna linje är en integrerad del av stommen i den urbana kollektivtrafiken i kommunen Ústí nad Labem, som består av miljövänlig trådbusstransport med hög kapacitet, som har byggts upp i kommunen sedan 1984 och gradvist tagits i bruk från 1988. Uppförandet av linjen utgör den slutliga etappen i systemets konstruktion, och slutförandet av detta kommer att knyta en stor del av kommunen öster om floden till grundstommen för trådbusstransporter. Denna utvidgning av systemet har varit planerad sedan 1996.

| (76) | Enligt de tjeckiska myndigheterna kommer investeringen att ge en avsevärd förbättring av miljövillkoren i kommunen, främst en minskning av luftföroreningarna i den del av staden som ligger öster om floden, en minskning av bullernivåerna från transporter på de berörda linjerna, genom användning av trådbussar i stället för bussar (framför allt i nattrafik), minskade utsläpp på berörda linjer och minskad risk för fotokemisk smog i området Střekov. |
| --- | --- |

(76)

Enligt de tjeckiska myndigheterna kommer investeringen att ge en avsevärd förbättring av miljövillkoren i kommunen, främst en minskning av luftföroreningarna i den del av staden som ligger öster om floden, en minskning av bullernivåerna från transporter på de berörda linjerna, genom användning av trådbussar i stället för bussar (framför allt i nattrafik), minskade utsläpp på berörda linjer och minskad risk för fotokemisk smog i området Střekov.

| (77) | I linje med detta hävdade de tjeckiska myndigheterna att kapitalökningen omfattas av ett undantag som behandlas i artikel 3.1 b i rådets förordning (EEG) nr 1107/70 (25). De tjeckiska myndigheterna hävdar att villkoren för tillämpning av artikel 3.1 b är uppfyllda eftersom i) trådbussnätets uppförande syftar till samordning och optimering av transporter, ii) det inbegriper infrastrukturkostnader som andra företag som använder andra typer av vägtransporter inte behöver bära, och iii) det finns inget annat, ekonomiskt mindre betungande alternativ för att uppnå det gemensamma politiska målet (dvs. samordning av transporter och minskade koldioxidutsläpp). |
| --- | --- |

(77)

I linje med detta hävdade de tjeckiska myndigheterna att kapitalökningen omfattas av ett undantag som behandlas i artikel 3.1 b i rådets förordning (EEG) nr 1107/70 (25). De tjeckiska myndigheterna hävdar att villkoren för tillämpning av artikel 3.1 b är uppfyllda eftersom i) trådbussnätets uppförande syftar till samordning och optimering av transporter, ii) det inbegriper infrastrukturkostnader som andra företag som använder andra typer av vägtransporter inte behöver bära, och iii) det finns inget annat, ekonomiskt mindre betungande alternativ för att uppnå det gemensamma politiska målet (dvs. samordning av transporter och minskade koldioxidutsläpp).

4.3   KOMMENTARER OM YTTERLIGARE ÅTGÄRDER SOM BEVILJATS DP ÚSTÍ OCH DP TEPLICE

| (78) | Under 2005 erhöll DP Ústí två ytterligare ersättningar på 4 591 200 CZK och 7 335 000 CZK i samband med sin allmänna trafikplikt. De tjeckiska myndigheterna förtydligade dock att dessa ersättningar, som gavs av kommunen Ústí nad Labem, uteslutande gällde kommunal transport inom denna kommun och att de inte var knutna till de ersättningar för regional transport som beviljats av regionen Ústí, som är föremålet för beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(78)

Under 2005 erhöll DP Ústí två ytterligare ersättningar på 4 591 200 CZK och 7 335 000 CZK i samband med sin allmänna trafikplikt. De tjeckiska myndigheterna förtydligade dock att dessa ersättningar, som gavs av kommunen Ústí nad Labem, uteslutande gällde kommunal transport inom denna kommun och att de inte var knutna till de ersättningar för regional transport som beviljats av regionen Ústí, som är föremålet för beslutet om att inleda förfarandet.

| (79) | När det gäller de åtgärder som beviljades för DP Teplice förtydligade de tjeckiska myndigheterna att de ersättningar som beviljats av kommunen Teplice samt hyran av fordon uteslutande gällde allmän trafikplikt i samband med transport inom denna kommun. De saknade därmed koppling till de ersättningar för regionala transporter som beviljats av regionen Ústí, som är föremålet för beslutet om att inleda förfarandet. I alla händelser, på grund av den uppdelning i konton som gjorts av DP Teplice, fanns ingen risk att dessa ersättningar på något sätt skulle korssubventionera DP Teplices regionala transportverksamhet. Slutligen kan trådbussar till själva sin natur inte användas utanför trådbusslinjerna inom kommunen Teplice för att tillhandahålla regionala transporttjänster. |
| --- | --- |

(79)

När det gäller de åtgärder som beviljades för DP Teplice förtydligade de tjeckiska myndigheterna att de ersättningar som beviljats av kommunen Teplice samt hyran av fordon uteslutande gällde allmän trafikplikt i samband med transport inom denna kommun. De saknade därmed koppling till de ersättningar för regionala transporter som beviljats av regionen Ústí, som är föremålet för beslutet om att inleda förfarandet. I alla händelser, på grund av den uppdelning i konton som gjorts av DP Teplice, fanns ingen risk att dessa ersättningar på något sätt skulle korssubventionera DP Teplices regionala transportverksamhet. Slutligen kan trådbussar till själva sin natur inte användas utanför trådbusslinjerna inom kommunen Teplice för att tillhandahålla regionala transporttjänster.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (80) | DPÚK var den enda berörda parten som inkom med synpunkter som svar på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(80)

DPÚK var den enda berörda parten som inkom med synpunkter som svar på beslutet om att inleda förfarandet.

| (81) | DPÚK inlämnade allmänna synpunkter om den rättsliga ramen för ersättning för allmän trafikplikt inom den regionala busstjänstesektorn i Tjeckien. DPÚK hävdade att det inte har skett någon avreglering av kollektivtransportsektorn i Tjeckien. Enligt DPÚK innebar detta att skyldigheterna för företagen var tydligt angivna i de administrativa beslut som beviljade tillstånd till företag eftersom tjeckisk lagstiftning är baserad på ett system med ”allmän trafikplikt” i enlighet med artikel 2 i förordning (EEG) nr 1191/69 och inte ”avtal om allmän trafik” enligt artikel 14 i denna förordning. DPÚK menar att bedömningen av ersättningarna för allmän trafik i beslutet om att inleda förfarandet påverkas av en felaktig tolkning av den relevanta rättsliga ramen. DPÚK hävdar vidare att Altmark-domen inte kan tillämpas i detta fall eftersom denna dom gällde ett system baserat på avtal om allmän trafik och inte allmän trafikplikt som i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(81)

DPÚK inlämnade allmänna synpunkter om den rättsliga ramen för ersättning för allmän trafikplikt inom den regionala busstjänstesektorn i Tjeckien. DPÚK hävdade att det inte har skett någon avreglering av kollektivtransportsektorn i Tjeckien. Enligt DPÚK innebar detta att skyldigheterna för företagen var tydligt angivna i de administrativa beslut som beviljade tillstånd till företag eftersom tjeckisk lagstiftning är baserad på ett system med ”allmän trafikplikt” i enlighet med artikel 2 i förordning (EEG) nr 1191/69 och inte ”avtal om allmän trafik” enligt artikel 14 i denna förordning. DPÚK menar att bedömningen av ersättningarna för allmän trafik i beslutet om att inleda förfarandet påverkas av en felaktig tolkning av den relevanta rättsliga ramen. DPÚK hävdar vidare att Altmark-domen inte kan tillämpas i detta fall eftersom denna dom gällde ett system baserat på avtal om allmän trafik och inte allmän trafikplikt som i det aktuella fallet.

| (82) | På denna grundval hävdade DPÚK att den allmänna trafikplikten och graden av ersättning inte skulle kunna vara föremål för förhandlingar mellan de regionala myndigheterna och företagen. De kunde inte vara föremål för konkurrens mellan företag, eftersom detta var omöjligt i ett system baserat på allmän trafikplikt, och ersättningen utgjorde inte något avtalsenligt pris för de transporttjänster som tillhandahölls, utan var en förlust på grund av fullgörandet av de relevanta skyldigheter som uppkom genom tillämpningen av de rättsliga bestämmelserna, var oberoende av företagets och myndigheternas vilja och därmed inte kunde förhandlas. DPÚK hävdade vidare att regionen Ústí bröt mot befintlig lagstiftning genom att sluta avtal om allmän trafik med företag som valts på basis av upphandlingsliknande förfaranden. DPÚK hävdade att sådana försök att tillämpa konkurrensprinciper innebär överträdelse av systemet baserat på allmän trafikplikt och därmed är olagliga. DPÚK hävdade att de nyligen valda företagen har beviljats tillstånd och erhållit ersättning för allmän trafik olagligt, eftersom DPÚK är innehavare av de primära tillstånden för samma busslinjer. Det tillvägagångssätt som användes av regionen Ústí motiverades av deras ovilja att betala de aktuella företagen de ersättningar som de hade rätt till på grundval av lagen. Aktuella företag som inte är villiga att godta lägre operativt stöd trakasseras och ersätts av nya företag genom olagliga bluffupphandlingar. DPÚK krävde att situationen skulle rättas till och att DPÚK skulle tillåtas ta över bussar och anställda från de aktuella, olagligt valda, företagen och återgå till att fullgöra den ursprungligen föreskrivna allmänna trafikplikt som skulle löpa ut först 2011. Dessutom hävdade DPÚK att uppgifter för 2006–2008 bevisade dess påstående att de slutliga kostnaderna för att säkra regionala busstjänster genom de nya företagen skulle vara högre. |
| --- | --- |

(82)

På denna grundval hävdade DPÚK att den allmänna trafikplikten och graden av ersättning inte skulle kunna vara föremål för förhandlingar mellan de regionala myndigheterna och företagen. De kunde inte vara föremål för konkurrens mellan företag, eftersom detta var omöjligt i ett system baserat på allmän trafikplikt, och ersättningen utgjorde inte något avtalsenligt pris för de transporttjänster som tillhandahölls, utan var en förlust på grund av fullgörandet av de relevanta skyldigheter som uppkom genom tillämpningen av de rättsliga bestämmelserna, var oberoende av företagets och myndigheternas vilja och därmed inte kunde förhandlas. DPÚK hävdade vidare att regionen Ústí bröt mot befintlig lagstiftning genom att sluta avtal om allmän trafik med företag som valts på basis av upphandlingsliknande förfaranden. DPÚK hävdade att sådana försök att tillämpa konkurrensprinciper innebär överträdelse av systemet baserat på allmän trafikplikt och därmed är olagliga. DPÚK hävdade att de nyligen valda företagen har beviljats tillstånd och erhållit ersättning för allmän trafik olagligt, eftersom DPÚK är innehavare av de primära tillstånden för samma busslinjer. Det tillvägagångssätt som användes av regionen Ústí motiverades av deras ovilja att betala de aktuella företagen de ersättningar som de hade rätt till på grundval av lagen. Aktuella företag som inte är villiga att godta lägre operativt stöd trakasseras och ersätts av nya företag genom olagliga bluffupphandlingar. DPÚK krävde att situationen skulle rättas till och att DPÚK skulle tillåtas ta över bussar och anställda från de aktuella, olagligt valda, företagen och återgå till att fullgöra den ursprungligen föreskrivna allmänna trafikplikt som skulle löpa ut först 2011. Dessutom hävdade DPÚK att uppgifter för 2006–2008 bevisade dess påstående att de slutliga kostnaderna för att säkra regionala busstjänster genom de nya företagen skulle vara högre.

| (83) | Slutligen noterade DPÚK att de nyvalda företagen i många fall är kommunala busstjänstföretag, som ägs och subventioneras av de relevanta kommunerna, så att otillbörlig konkurrens föreligger mellan dessa företag och företag på den regionala marknaden för passagerartransporter. DPÚK hävdade att det är oacceptabelt att de lokala bussföretagen tillåts driva regionala linjer utanför deras kommunområde. |
| --- | --- |

(83)

Slutligen noterade DPÚK att de nyvalda företagen i många fall är kommunala busstjänstföretag, som ägs och subventioneras av de relevanta kommunerna, så att otillbörlig konkurrens föreligger mellan dessa företag och företag på den regionala marknaden för passagerartransporter. DPÚK hävdade att det är oacceptabelt att de lokala bussföretagen tillåts driva regionala linjer utanför deras kommunområde.

| (84) | När det gäller garantin och det ökade egna kapitalet från kommunen Ústí nad Labem, sade sig DPÚK ha föreslagit myndigheterna ett betydligt billigare alternativ för en miljövänlig lokal transporttjänst på linjen Ústí nad Labem–Střekov (baserat på CNG-bussar i stället för DP Ústís trådbussar), men att detta alternativ tillbakavisats. |
| --- | --- |

(84)

När det gäller garantin och det ökade egna kapitalet från kommunen Ústí nad Labem, sade sig DPÚK ha föreslagit myndigheterna ett betydligt billigare alternativ för en miljövänlig lokal transporttjänst på linjen Ústí nad Labem–Střekov (baserat på CNG-bussar i stället för DP Ústís trådbussar), men att detta alternativ tillbakavisats.

| (85) | När det gäller de åtgärder som enligt beslutet om att inleda förfarandet beviljades före Tjeckiens anslutning till unionen, hävdade DPÚK att samtliga dessa åtgärder har en långsiktig inverkan som sträcker sig långt bortom datumet för anslutning. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller de åtgärder som enligt beslutet om att inleda förfarandet beviljades före Tjeckiens anslutning till unionen, hävdade DPÚK att samtliga dessa åtgärder har en långsiktig inverkan som sträcker sig långt bortom datumet för anslutning.

| (86) | När det gäller kommissionens bedömning av överföringen av driften av parkeringsmätare till DP Děčín, hävdade DPÚK att analysen i beslutet om att inleda förfarandet är felaktig eftersom tröskelvärdet inte var tillämpligt inom kollektivtrafiksektorn. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller kommissionens bedömning av överföringen av driften av parkeringsmätare till DP Děčín, hävdade DPÚK att analysen i beslutet om att inleda förfarandet är felaktig eftersom tröskelvärdet inte var tillämpligt inom kollektivtrafiksektorn.

| (87) | DPÚK kommenterade inte begreppet oförutsebara kostnader. DPÚK kommenterade inte heller det faktum att ett i förväg fastställt maxpris för ersättning baserat på en nationell statistisk analys skulle kunna garantera att det inte sker någon överkompensation till företagen. |
| --- | --- |

(87)

DPÚK kommenterade inte begreppet oförutsebara kostnader. DPÚK kommenterade inte heller det faktum att ett i förväg fastställt maxpris för ersättning baserat på en nationell statistisk analys skulle kunna garantera att det inte sker någon överkompensation till företagen.

6.   TJECKIENS SVAR PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN BERÖRDA PARTER

| (88) | De tjeckiska myndigheterna instämde inte i tolkningen av den rättsliga ramen för ersättning för allmän trafikplikt inom den regionala busstjänstesektorn i Tjeckien såsom den beskrivits av DPÚK i dess bidrag. De tjeckiska myndigheterna höll heller inte med om DPÚK:s påstående att kollektivtrafiktjänster ännu inte hade avreglerats i Tjeckien. |
| --- | --- |

(88)

De tjeckiska myndigheterna instämde inte i tolkningen av den rättsliga ramen för ersättning för allmän trafikplikt inom den regionala busstjänstesektorn i Tjeckien såsom den beskrivits av DPÚK i dess bidrag. De tjeckiska myndigheterna höll heller inte med om DPÚK:s påstående att kollektivtrafiktjänster ännu inte hade avreglerats i Tjeckien.

| (89) | De tjeckiska myndigheterna hävdade att den nationella rättsliga ramen inkluderade två möjligheter för att anordna offentlig busstrafik under systemet för allmän trafikplikt: i) på basis av ett avtal om allmän trafik baserat på punkt 19 i vägtransportlagen och artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 och ii) på basis av ett beslut som ensidigt föreskriver en allmän trafikplikt. Den andra typen används dock bara marginellt. I regionen Ústí är all regional offentlig busstrafik för närvarande baserad på avtal på grundval av öppna, insynsvänliga och icke-diskriminerande upphandlingsförfaranden. De tjeckiska myndigheterna hävdade att avtalen om allmän trafik trots vissa skillnader i vilka termer som används, motsvarade avtal om allmän trafik enligt vad som avses i förordning (EEG) nr 1191/69. Detta framgick av vägtransportlagen samt från dess tolkning i olika beslut fattade av de relevanta myndigheterna. |
| --- | --- |

(89)

De tjeckiska myndigheterna hävdade att den nationella rättsliga ramen inkluderade två möjligheter för att anordna offentlig busstrafik under systemet för allmän trafikplikt: i) på basis av ett avtal om allmän trafik baserat på punkt 19 i vägtransportlagen och artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 och ii) på basis av ett beslut som ensidigt föreskriver en allmän trafikplikt. Den andra typen används dock bara marginellt. I regionen Ústí är all regional offentlig busstrafik för närvarande baserad på avtal på grundval av öppna, insynsvänliga och icke-diskriminerande upphandlingsförfaranden. De tjeckiska myndigheterna hävdade att avtalen om allmän trafik trots vissa skillnader i vilka termer som används, motsvarade avtal om allmän trafik enligt vad som avses i förordning (EEG) nr 1191/69. Detta framgick av vägtransportlagen samt från dess tolkning i olika beslut fattade av de relevanta myndigheterna.

| (90) | De tjeckiska myndigheterna förtydligade också att tillståndet för att driva busstrafiktjänster var ett tillstånd som möjliggör för företaget att tillhandahålla busstrafiktjänster på enskilda linjer men inte utgjorde någon överlåtelse av allmän trafikplikt. Dessa skyldigheter överläts på företagen genom avtal om allmän trafik mellan respektive företag och den relevanta myndigheten (i detta fall regionen Ústí). Det skulle kunna finnas flera företag med tillstånd för en viss busslinje, men ersättningen för allmän trafik beviljades bara det företag som hade slutit avtalet för denna linje med de regionala myndigheterna eller på vilken skyldigheten ålades genom ett beslut från myndigheterna. Dessutom skulle tillståndet inte kunna representera ett beslut om åläggande av allmän trafikplikt i enlighet med artikel 1 i förordning (EEG) nr 1191/69, eftersom det inte möjliggjorde att ersättning beviljades beträffande den finansiella börda som härrör från skyldigheten såsom krävs enligt artikel 6 i denna förordning. |
| --- | --- |

(90)

De tjeckiska myndigheterna förtydligade också att tillståndet för att driva busstrafiktjänster var ett tillstånd som möjliggör för företaget att tillhandahålla busstrafiktjänster på enskilda linjer men inte utgjorde någon överlåtelse av allmän trafikplikt. Dessa skyldigheter överläts på företagen genom avtal om allmän trafik mellan respektive företag och den relevanta myndigheten (i detta fall regionen Ústí). Det skulle kunna finnas flera företag med tillstånd för en viss busslinje, men ersättningen för allmän trafik beviljades bara det företag som hade slutit avtalet för denna linje med de regionala myndigheterna eller på vilken skyldigheten ålades genom ett beslut från myndigheterna. Dessutom skulle tillståndet inte kunna representera ett beslut om åläggande av allmän trafikplikt i enlighet med artikel 1 i förordning (EEG) nr 1191/69, eftersom det inte möjliggjorde att ersättning beviljades beträffande den finansiella börda som härrör från skyldigheten såsom krävs enligt artikel 6 i denna förordning.

| (91) | De tjeckiska myndigheterna ansåg vidare att de ersättningar som betalades på basis av avtalen om allmän trafik uppfyllde Altmark-kriterierna och av detta skäl underrättades kommissionen inte om dessa. |
| --- | --- |

(91)

De tjeckiska myndigheterna ansåg vidare att de ersättningar som betalades på basis av avtalen om allmän trafik uppfyllde Altmark-kriterierna och av detta skäl underrättades kommissionen inte om dessa.

| (92) | De tjeckiska myndigheterna hävdade att busstrafiktjänsterna inom ramen för den allmänna trafikplikten i regionen Ústí på grundval av öppna, insynsvänliga och icke-diskriminerande urvalsförfaranden hade tillhandahållits till priser som var mycket mer fördelaktiga än tidigare. Detta ledde till effektivare resursutnyttjande för regionen Ústí än om den hade behövt betala ersättning för förluster som ensidigt krävdes av DPÚK. |
| --- | --- |

(92)

De tjeckiska myndigheterna hävdade att busstrafiktjänsterna inom ramen för den allmänna trafikplikten i regionen Ústí på grundval av öppna, insynsvänliga och icke-diskriminerande urvalsförfaranden hade tillhandahållits till priser som var mycket mer fördelaktiga än tidigare. Detta ledde till effektivare resursutnyttjande för regionen Ústí än om den hade behövt betala ersättning för förluster som ensidigt krävdes av DPÚK.

| (93) | När det gäller DPÚK:s argument om garantin och ökningen av det egna kapitalet från kommunen Ústí nad Labems sida, förtydligade de tjeckiska myndigheterna att det fanns ett befintligt trådbussnät i denna kommun och att dessa åtgärder användes för att sammanbinda två befintliga huvudnät för trådbusstrafik. Därför kompletterade de nya trådbusslinjerna bara det befintliga trådbussnätet som gradvis hade utvecklats sedan 1988. Slutligen hävdade de tjeckiska myndigheterna att det inte fanns någon officiell registrering av något formellt bidrag från DPÚK om ett alternativt projekt för att säkra miljövänlig transport i kommunen. Det projekt som bifogats DPÚK:s bidrag är daterat juni 2001 och var därmed inte relevant vid tiden för de bedömda åtgärderna. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller DPÚK:s argument om garantin och ökningen av det egna kapitalet från kommunen Ústí nad Labems sida, förtydligade de tjeckiska myndigheterna att det fanns ett befintligt trådbussnät i denna kommun och att dessa åtgärder användes för att sammanbinda två befintliga huvudnät för trådbusstrafik. Därför kompletterade de nya trådbusslinjerna bara det befintliga trådbussnätet som gradvis hade utvecklats sedan 1988. Slutligen hävdade de tjeckiska myndigheterna att det inte fanns någon officiell registrering av något formellt bidrag från DPÚK om ett alternativt projekt för att säkra miljövänlig transport i kommunen. Det projekt som bifogats DPÚK:s bidrag är daterat juni 2001 och var därmed inte relevant vid tiden för de bedömda åtgärderna.

7.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (94) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(94)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (95) | Att kvalificera en åtgärd som stöd i enlighet med artikel 107.1 i fördraget kräver därför att följande kumulativa villkor uppfylls: i) åtgärden måste kunna tillskrivas staten och finansieras genom statliga resurser, ii) den måste ge mottagaren en fördel, iii) fördelen måste vara selektiv, och iv) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och ha potential att påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(95)

Att kvalificera en åtgärd som stöd i enlighet med artikel 107.1 i fördraget kräver därför att följande kumulativa villkor uppfylls: i) åtgärden måste kunna tillskrivas staten och finansieras genom statliga resurser, ii) den måste ge mottagaren en fördel, iii) fördelen måste vara selektiv, och iv) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och ha potential att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (96) | Kommissionen kommer att undersöka huruvida vart och ett av dessa villkor har uppfyllts när det gäller följande fem åtgärder:






  a) | Ersättningar för utförande av allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal och Vilém Graupner för tillhandahållande av regionala transporttjänster under 2005 och 2006. |
| --- | --- | --- |

(96)

Kommissionen kommer att undersöka huruvida vart och ett av dessa villkor har uppfyllts när det gäller följande fem åtgärder:

a)

Ersättningar för utförande av allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till ČSAD, DP Ústí, DP Teplice, DP Chomutov, DP Děčín, DP Most, Podbořany, Miroslav Ohem, Petr Frommel, Petr Stejskal och Vilém Graupner för tillhandahållande av regionala transporttjänster under 2005 och 2006.

| b) | Ersättningar för att utföra allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most och ZDAR, a.s., för tillhandahållande av regionala transporttjänster under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007. |
| --- | --- |

b)

Ersättningar för att utföra allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till Autobusy Karlovy Vary, a.s, Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný a.s., DP Most och ZDAR, a.s., för tillhandahållande av regionala transporttjänster under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007.

| c) | Ersättningar för att utföra allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov och DP Mladá Boleslav för tillhandahållande av regionala transporttjänster under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006. |
| --- | --- |

c)

Ersättningar för att utföra allmän trafikplikt som beviljats av regionen Ústí till ČSAD Semily, DP Děčín, ČSAD Střední Čechy, DP Teplice, DP Ústí, DP Chomutov och DP Mladá Boleslav för tillhandahållande av regionala transporttjänster under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006.

| d) | Garantier daterade den 23 juli 2004 och den 11 april 2005 som beviljats av kommunen Ústí nad Labem till förmån för DP Ústí för att säkra lån till ett värde av 35 miljoner CZK respektive 5 miljoner CZK. |
| --- | --- |

d)

Garantier daterade den 23 juli 2004 och den 11 april 2005 som beviljats av kommunen Ústí nad Labem till förmån för DP Ústí för att säkra lån till ett värde av 35 miljoner CZK respektive 5 miljoner CZK.

| e) | En ökning av det egna kapitalet för DP Ústí med 160 miljoner CZK som beviljats av kommunen Ústí nad Labem under 2006. |
| --- | --- |

e)

En ökning av det egna kapitalet för DP Ústí med 160 miljoner CZK som beviljats av kommunen Ústí nad Labem under 2006.

7.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

7.1.1   Ersättningar för att fullgöra allmän trafikplikt (åtgärder som avses i skäl 96 under a), b) och c))

7.1.1.1   Statliga medel

| (97) | Ersättningen för allmän trafikplikt för att tillhandahålla transporttjänster betalades på basis av avtal som slutits mellan myndigheterna i regionen Ústí och företag som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c) och betalades från dessa myndigheters offentliga budget. Dessa ersättningar kan därför tillskrivas staten och har beviljats genom statliga medel. |
| --- | --- |

(97)

Ersättningen för allmän trafikplikt för att tillhandahålla transporttjänster betalades på basis av avtal som slutits mellan myndigheterna i regionen Ústí och företag som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c) och betalades från dessa myndigheters offentliga budget. Dessa ersättningar kan därför tillskrivas staten och har beviljats genom statliga medel.

7.1.1.2   Ekonomisk fördel

| (98) | Det följer av domen i målet Altmark att ersättning som beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel till företag som vederlag för allmän trafikplikt inte medför en fördel för de berörda företagen och därmed inte utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, förutsatt att följande fyra kumulativa villkor är uppfyllda:






  a) | Det företag som får stöd ska faktiskt ha ålagts skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade. |
| --- | --- | --- |

(98)

Det följer av domen i målet Altmark att ersättning som beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel till företag som vederlag för allmän trafikplikt inte medför en fördel för de berörda företagen och därmed inte utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, förutsatt att följande fyra kumulativa villkor är uppfyllda:

a)

Det företag som får stöd ska faktiskt ha ålagts skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade.

| b) | De parametrar som används vid beräkning av ersättningen ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

b)

De parametrar som används vid beräkning av ersättningen ska vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt.

| c) | Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka alla eller en del av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst. |
| --- | --- |

c)

Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka alla eller en del av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst.

| d) | När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, ska den ersättningsnivå som behövs fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat skulle ha åsamkats vid fullgörandet av skyldigheten att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med hänsyn tagen till inkomster och rimlig vinst i fullgörandet av skyldigheterna. |
| --- | --- |

d)

När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, ska den ersättningsnivå som behövs fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat skulle ha åsamkats vid fullgörandet av skyldigheten att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med hänsyn tagen till inkomster och rimlig vinst i fullgörandet av skyldigheterna.

| (99) | För att utesluta förekomsten av en ekonomisk fördel där ersättning beviljas för berörda företag för fullgörande av allmän trafikplikt, kräver domen i målet Altmark att alla fyra villkor uppfylls kumulativt. |
| --- | --- |

(99)

För att utesluta förekomsten av en ekonomisk fördel där ersättning beviljas för berörda företag för fullgörande av allmän trafikplikt, kräver domen i målet Altmark att alla fyra villkor uppfylls kumulativt.

| (100) | När det gäller det första villkoret är en allmän trafikplikt på området landtransporter ett krav för att säkerställa transporttjänster i det allmänna intresset som ett företag, om det beaktade sina egna kommersiella intressen, inte skulle anta eller inte skulle anta i samma utsträckning eller under samma villkor utan ersättning (26). Inom dessa begränsningar har medlemsstaterna ett omfattande bedömningsutrymme i fastställandet av allmän trafikplikt i linje med slutanvändarnas behov. Kommissionens uppgift i sådana fall är att se till att denna marginal för bedömning tillämpas utan något uppenbart fel när det gäller fastställandet av den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

(100)

När det gäller det första villkoret är en allmän trafikplikt på området landtransporter ett krav för att säkerställa transporttjänster i det allmänna intresset som ett företag, om det beaktade sina egna kommersiella intressen, inte skulle anta eller inte skulle anta i samma utsträckning eller under samma villkor utan ersättning (26). Inom dessa begränsningar har medlemsstaterna ett omfattande bedömningsutrymme i fastställandet av allmän trafikplikt i linje med slutanvändarnas behov. Kommissionens uppgift i sådana fall är att se till att denna marginal för bedömning tillämpas utan något uppenbart fel när det gäller fastställandet av den allmänna trafikplikten.

| (101) | Redan i beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att de tjeckiska myndigheterna hade delgett den de avtal på basis av vilka de regionala myndigheterna i Ústí arrangerade tillhandahållandet av allmän trafikplikt med företagen. Dessa avtal definierar omfattningen av den allmänna trafikplikten att tillhandahålla transporttjänster. Mer specifikt definierar dessa avtal de linjer på vilka busstrafikleverantörerna verkar, tidtabellerna och den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten. Att dessa linjer inte kan drivas på kommersiell basis visas genom en jämförelse av den förväntade påvisbara förlusten och den faktiska förlusten för dessa linjer, vilket visas i tabellerna 1 till 9 ovan. Vidare kan företagen inte ensidigt besluta att upphöra med driften av olönsamma linjer. Inte heller kan de påverka omfattningen och frekvensen av tjänsterna på de linjer de driver. Därför bär de en viss grad av affärsrisk på grund av det faktum att de kan ställas inför en ekonomisk förlust om deras verksamhetsförluster överstiger vad som fastställdes på förhand genom den objektiva uppskattningen av de påvisbara förlusterna. Kommissionen drar därför slutsatsen att det, när det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c), föreligger verklig allmän trafikplikt som var klart definierad på förhand. Det första Altmark-villkoret är därmed uppfyllt. |
| --- | --- |

(101)

Redan i beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att de tjeckiska myndigheterna hade delgett den de avtal på basis av vilka de regionala myndigheterna i Ústí arrangerade tillhandahållandet av allmän trafikplikt med företagen. Dessa avtal definierar omfattningen av den allmänna trafikplikten att tillhandahålla transporttjänster. Mer specifikt definierar dessa avtal de linjer på vilka busstrafikleverantörerna verkar, tidtabellerna och den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten. Att dessa linjer inte kan drivas på kommersiell basis visas genom en jämförelse av den förväntade påvisbara förlusten och den faktiska förlusten för dessa linjer, vilket visas i tabellerna 1 till 9 ovan. Vidare kan företagen inte ensidigt besluta att upphöra med driften av olönsamma linjer. Inte heller kan de påverka omfattningen och frekvensen av tjänsterna på de linjer de driver. Därför bär de en viss grad av affärsrisk på grund av det faktum att de kan ställas inför en ekonomisk förlust om deras verksamhetsförluster överstiger vad som fastställdes på förhand genom den objektiva uppskattningen av de påvisbara förlusterna. Kommissionen drar därför slutsatsen att det, när det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c), föreligger verklig allmän trafikplikt som var klart definierad på förhand. Det första Altmark-villkoret är därmed uppfyllt.

| (102) | När det gäller det andra Altmark-villkoret ska de parametrar på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, så att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. Att kriterierna för ersättningen ska fastställas i förväg innebär inte att ersättningen måste beräknas på grundval av en särskild formel. Det viktiga är i stället att det från början står klart hur ersättningen ska fastställas. |
| --- | --- |

(102)

När det gäller det andra Altmark-villkoret ska de parametrar på grundval av vilka ersättningen beräknas vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt, så att det kan undvikas att ersättningen medför att det mottagande företaget gynnas ekonomiskt i förhållande till konkurrerande företag. Att kriterierna för ersättningen ska fastställas i förväg innebär inte att ersättningen måste beräknas på grundval av en särskild formel. Det viktiga är i stället att det från början står klart hur ersättningen ska fastställas.

| (103) | I beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att ersättningen för allmän trafik för dessa avtal beräknades på grundval av ett förväntat pris per kilometer och förutsedda inkomster. Kommissionen medgav att en sådan metod skulle kunna säkra en förhandsberäkning av ersättningen på ett objektivt och öppet sätt. Kommissionen hade emellertid inte erhållit tillräcklig information om den tillämpade metoden för att i detta fall fastställa nivån på de förväntade priserna per kilometer och kunde därför ännu inte fastställa om det andra Altmark-villkoret hade uppfyllts. |
| --- | --- |

(103)

I beslutet om att inleda förfarandet noterade kommissionen att ersättningen för allmän trafik för dessa avtal beräknades på grundval av ett förväntat pris per kilometer och förutsedda inkomster. Kommissionen medgav att en sådan metod skulle kunna säkra en förhandsberäkning av ersättningen på ett objektivt och öppet sätt. Kommissionen hade emellertid inte erhållit tillräcklig information om den tillämpade metoden för att i detta fall fastställa nivån på de förväntade priserna per kilometer och kunde därför ännu inte fastställa om det andra Altmark-villkoret hade uppfyllts.

| (104) | De tjeckiska myndigheterna har sedan dess förklarat att den tillämpliga tjeckiska lagstiftningen fastställer alla parametrar utifrån vilka ersättningsbetalningarna ska beräknas, särskilt kostnaderna för tjänster, inkomster och rimlig vinst. Följaktligen innehöll varje avtal som slöts mellan regionen Ústí och företaget de relevanta parametrar som använts för att beräkna den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten. Denna uppskattning baseras på skillnaden mellan a) det pris per kilometer som överenskommits i avtalet och b) företagets inkomster för de relevanta tjänsterna. Priset per kilometer inkluderade i) kostnaderna för driften och ii) en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(104)

De tjeckiska myndigheterna har sedan dess förklarat att den tillämpliga tjeckiska lagstiftningen fastställer alla parametrar utifrån vilka ersättningsbetalningarna ska beräknas, särskilt kostnaderna för tjänster, inkomster och rimlig vinst. Följaktligen innehöll varje avtal som slöts mellan regionen Ústí och företaget de relevanta parametrar som använts för att beräkna den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten. Denna uppskattning baseras på skillnaden mellan a) det pris per kilometer som överenskommits i avtalet och b) företagets inkomster för de relevanta tjänsterna. Priset per kilometer inkluderade i) kostnaderna för driften och ii) en rimlig vinst.

| (105) | När det gäller skillnaderna i pris per kilometer för vart och ett av företagen, förklarade de tjeckiska myndigheterna att de speglar skillnaderna i situation mellan företagen (kostnaderna per kilometer är t.ex. naturligt annorlunda i landsbygdsområden än i förortsområden). I alla händelser var alla parametrarna för beräkningen av priserna för vart och ett av företagen tydligt fastställd på förhand i de enskilda avtalen. De regionala myndigheterna hade också befogenhet att kontrollera att de uppgifter som användes för dessa uppskattningar var korrekta och motsvarade situationen för företaget i fråga. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller skillnaderna i pris per kilometer för vart och ett av företagen, förklarade de tjeckiska myndigheterna att de speglar skillnaderna i situation mellan företagen (kostnaderna per kilometer är t.ex. naturligt annorlunda i landsbygdsområden än i förortsområden). I alla händelser var alla parametrarna för beräkningen av priserna för vart och ett av företagen tydligt fastställd på förhand i de enskilda avtalen. De regionala myndigheterna hade också befogenhet att kontrollera att de uppgifter som användes för dessa uppskattningar var korrekta och motsvarade situationen för företaget i fråga.

| (106) | Kommissionen anser därför att parametrarna för att beräkna ersättningen för varje företag fastställdes på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Det andra Altmark-villkoret har därmed uppfyllts när det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c). |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen anser därför att parametrarna för att beräkna ersättningen för varje företag fastställdes på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Det andra Altmark-villkoret har därmed uppfyllts när det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c).

| (107) | När det gäller det tredje Altmark-villkoret noterar kommissionen att det slutliga fastställandet och betalningen av ersättning sker först när det specifika företaget har uppvisat skriftlig bevisning på de faktiska förluster som uppkommit vid utförandet av tjänsten. Samtidigt är det maximala beloppet för ersättningen begränsat på förhand av en objektiv uppskattning av den påvisbara förlusten, vilken inkluderas i avtalet. |
| --- | --- |

(107)

När det gäller det tredje Altmark-villkoret noterar kommissionen att det slutliga fastställandet och betalningen av ersättning sker först när det specifika företaget har uppvisat skriftlig bevisning på de faktiska förluster som uppkommit vid utförandet av tjänsten. Samtidigt är det maximala beloppet för ersättningen begränsat på förhand av en objektiv uppskattning av den påvisbara förlusten, vilken inkluderas i avtalet.

| (108) | Enligt punkt 19b.3 i vägtransportlagen utgör den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten ett förutbestämt tak ovanför vilket den behöriga myndigheten inte kan ersätta faktiska förluster (27). Därmed, om ett företag begär en högre ersättning för förluster efter fullgörandet av avtalet, kan de offentliga myndigheterna inte täcka dessa förluster. Om däremot de faktiska förlusterna är lägre än de förväntade uppskattade förlusterna är det endast de faktiska förlusterna som ersätts. |
| --- | --- |

(108)

Enligt punkt 19b.3 i vägtransportlagen utgör den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten ett förutbestämt tak ovanför vilket den behöriga myndigheten inte kan ersätta faktiska förluster (27). Därmed, om ett företag begär en högre ersättning för förluster efter fullgörandet av avtalet, kan de offentliga myndigheterna inte täcka dessa förluster. Om däremot de faktiska förlusterna är lägre än de förväntade uppskattade förlusterna är det endast de faktiska förlusterna som ersätts.

| (109) | Detta framgår av det faktum att den faktiska ersättning som betalats till företagen, såsom visas i tabell 2, tabell 4, tabell 7 och tabell 9, i många fall är lägre än de förutsedda förluster som specificerats i avtalet, såsom visas under rubriken ”total påvisbar förlust” i tabell 1, tabell 3, tabell 6 och tabell 8. |
| --- | --- |

(109)

Detta framgår av det faktum att den faktiska ersättning som betalats till företagen, såsom visas i tabell 2, tabell 4, tabell 7 och tabell 9, i många fall är lägre än de förutsedda förluster som specificerats i avtalet, såsom visas under rubriken ”total påvisbar förlust” i tabell 1, tabell 3, tabell 6 och tabell 8.

| (110) | En höjning av dessa tak är möjligt endast om det finns oförutsedda kostnader, vilket emellertid inte var fallet för något av de regionala transportavtal som undersökts inom ramen för detta beslut. När det gäller begreppet ”oförutsebara kostnader”, i samband med vilket kommissionen uttryckte tvivel i sitt beslut om att inleda förfarandet, gäller detta begrepp kostnader som är oberoende av företagens ledningsbeslut, såsom kostnader i samband med naturkatastrofer, prisinterventioner från staten, förändringar i punktskatter, moms, etc. För att begära ersättning måste företagen bevisa att dessa kostnader verkligen uppkom vid utförandet av den allmänna trafikplikten. Förekomsten av detta undantag från det maximala taket för ersättning försämrar dock inte förutsättningarna för ersättningsmekanismen att garantera att den slutliga ersättning som företaget mottar inte överstiger dess faktiska förluster. |
| --- | --- |

(110)

En höjning av dessa tak är möjligt endast om det finns oförutsedda kostnader, vilket emellertid inte var fallet för något av de regionala transportavtal som undersökts inom ramen för detta beslut. När det gäller begreppet ”oförutsebara kostnader”, i samband med vilket kommissionen uttryckte tvivel i sitt beslut om att inleda förfarandet, gäller detta begrepp kostnader som är oberoende av företagens ledningsbeslut, såsom kostnader i samband med naturkatastrofer, prisinterventioner från staten, förändringar i punktskatter, moms, etc. För att begära ersättning måste företagen bevisa att dessa kostnader verkligen uppkom vid utförandet av den allmänna trafikplikten. Förekomsten av detta undantag från det maximala taket för ersättning försämrar dock inte förutsättningarna för ersättningsmekanismen att garantera att den slutliga ersättning som företaget mottar inte överstiger dess faktiska förluster.

| (111) | När det gäller fastställandet av rimliga vinster, som utgör en del av beräkningen av kostnaderna och i samband med vilket kommissionen också uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, visade de tjeckiska myndigheterna att den genomsnittliga vinsten under 2005 uppgick till 1,53 CZK per kilometer. Med ett genomsnittligt pris per kilometer under 2005 som uppgick till 30,60 CZK per kilometer, uppgick den genomsnittliga vinstmarginalen till omkring 5 %, vilket kommissionen anser vara rimligt. Under 2007 uppgick den genomsnittliga vinsten till 0,97 CZK per kilometer och det genomsnittliga priset per kilometer var 30,24 CZK. Den genomsnittliga vinstmarginalen uppgick därmed till omkring 3,2 %. De tjeckiska myndigheterna tillhandahöll inte de genomsnittliga vinstsiffrorna för 2006. Emellertid är det troligt att den genomsnittliga vinstmarginalen för 2006 ligger i samma omfång som vinstmarginalerna för 2005 och 2007, eftersom de övriga relevanta siffrorna (såsom det genomsnittliga priset per kilometer som under 2007 uppgick till 31,72 CZK, den genomsnittliga påvisbara förlusten per kilometer som uppgick till 17,49 CZK) låg inom samma omfång och beräkningsmetoden för den rimliga vinsten var densamma (se fotnot 9). |
| --- | --- |

(111)

När det gäller fastställandet av rimliga vinster, som utgör en del av beräkningen av kostnaderna och i samband med vilket kommissionen också uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, visade de tjeckiska myndigheterna att den genomsnittliga vinsten under 2005 uppgick till 1,53 CZK per kilometer. Med ett genomsnittligt pris per kilometer under 2005 som uppgick till 30,60 CZK per kilometer, uppgick den genomsnittliga vinstmarginalen till omkring 5 %, vilket kommissionen anser vara rimligt. Under 2007 uppgick den genomsnittliga vinsten till 0,97 CZK per kilometer och det genomsnittliga priset per kilometer var 30,24 CZK. Den genomsnittliga vinstmarginalen uppgick därmed till omkring 3,2 %. De tjeckiska myndigheterna tillhandahöll inte de genomsnittliga vinstsiffrorna för 2006. Emellertid är det troligt att den genomsnittliga vinstmarginalen för 2006 ligger i samma omfång som vinstmarginalerna för 2005 och 2007, eftersom de övriga relevanta siffrorna (såsom det genomsnittliga priset per kilometer som under 2007 uppgick till 31,72 CZK, den genomsnittliga påvisbara förlusten per kilometer som uppgick till 17,49 CZK) låg inom samma omfång och beräkningsmetoden för den rimliga vinsten var densamma (se fotnot 9).

| (112) | Därför drar kommissionen slutsatsen att det tredje Altmark-villkoret har uppfyllts när det gäller åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c). |
| --- | --- |

(112)

Därför drar kommissionen slutsatsen att det tredje Altmark-villkoret har uppfyllts när det gäller åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), b) och c).

| (113) | Slutligen kräver det fjärde Altmark-villkoret att leverantören av den allmännyttiga tjänsten väljs ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande eller att kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten genom riktmärkning begränsas till kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag. |
| --- | --- |

(113)

Slutligen kräver det fjärde Altmark-villkoret att leverantören av den allmännyttiga tjänsten väljs ut genom ett offentligt upphandlingsförfarande eller att kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten genom riktmärkning begränsas till kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag.

| (114) | Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna om åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c), ingicks avtalsförbindelserna mellan regionen Ústí och företagen för 2005 och 2006 genom att helt enkelt förlänga de befintliga avtalen, medan avtalen för perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 slöts genom förhandlingprocesser. I båda förfarandena hindrades andra företag från att inkomma med anbud för tillhandahållande av transporttjänster för perioden i fråga och ingetdera utgör ett offentligt upphandlingsförfarande som skulle möjliggöra urval av anbud som speglar marknadsvillkor såsom krävs enligt den första delen av det fjärde Altmark-villkoret (28). |
| --- | --- |

(114)

Enligt den information som lämnats av de tjeckiska myndigheterna om åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c), ingicks avtalsförbindelserna mellan regionen Ústí och företagen för 2005 och 2006 genom att helt enkelt förlänga de befintliga avtalen, medan avtalen för perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 slöts genom förhandlingprocesser. I båda förfarandena hindrades andra företag från att inkomma med anbud för tillhandahållande av transporttjänster för perioden i fråga och ingetdera utgör ett offentligt upphandlingsförfarande som skulle möjliggöra urval av anbud som speglar marknadsvillkor såsom krävs enligt den första delen av det fjärde Altmark-villkoret (28).

| (115) | Följaktligen måste kommissionen undersöka om den andra delen av alternativet som uppställs i det fjärde Altmark-villkoret är uppfylld när det gäller avtalen i fråga. Enligt detta alternativ måste ersättningsnivån fastställas på grundval av en analys av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat (riktmärkning). |
| --- | --- |

(115)

Följaktligen måste kommissionen undersöka om den andra delen av alternativet som uppställs i det fjärde Altmark-villkoret är uppfylld när det gäller avtalen i fråga. Enligt detta alternativ måste ersättningsnivån fastställas på grundval av en analys av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat (riktmärkning).

| (116) | De tjeckiska myndigheterna hävdar att ersättningsnivån för företag under 2005 och 2006 motsvarar kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat. De hävdar att detta visas genom en jämförelse mellan priserna 2005 och 2006 och de priser som är resultatet av öppna och insynsvänliga upphandlingsförfaranden för tjänster från 2007. År 2005 motsvarade det genomsnittliga priset 30,60 CZK per kilometer (med genomsnittliga kostnader på 29,06 CZK per kilometer) och det genomsnittliga priset som resulterade av 2007 års upphandlingar uppgick till 30,24 CZK per kilometer (genomsnittlig kostnad på 29,22 CZK per kilometer). Dessutom, medan prisomfånget för olika företag låg mellan 21,50 CZK och 37,16 CZK per kilometer under 2005, varierade det mellan 25,48 CZK och 45,79 CZK per kilometer under 2007. De tjeckiska myndigheterna hävdar att eftersom den genomsnittliga prisnivån per kilometer och omfånget av enskilda priser inte skilde sig i någon väsentlig grad mellan 2005 och 2007 bör priserna 2005 anses motsvara kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat gällande transportmedel. Dessutom översände de tjeckiska myndigheterna ett expertutlåtande som intygade att alla företags kostnader, med undantag av den klagandes exceptionellt höga kostnader, motsvarade kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat med transportmedel. |
| --- | --- |

(116)

De tjeckiska myndigheterna hävdar att ersättningsnivån för företag under 2005 och 2006 motsvarar kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat. De hävdar att detta visas genom en jämförelse mellan priserna 2005 och 2006 och de priser som är resultatet av öppna och insynsvänliga upphandlingsförfaranden för tjänster från 2007. År 2005 motsvarade det genomsnittliga priset 30,60 CZK per kilometer (med genomsnittliga kostnader på 29,06 CZK per kilometer) och det genomsnittliga priset som resulterade av 2007 års upphandlingar uppgick till 30,24 CZK per kilometer (genomsnittlig kostnad på 29,22 CZK per kilometer). Dessutom, medan prisomfånget för olika företag låg mellan 21,50 CZK och 37,16 CZK per kilometer under 2005, varierade det mellan 25,48 CZK och 45,79 CZK per kilometer under 2007. De tjeckiska myndigheterna hävdar att eftersom den genomsnittliga prisnivån per kilometer och omfånget av enskilda priser inte skilde sig i någon väsentlig grad mellan 2005 och 2007 bör priserna 2005 anses motsvara kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat gällande transportmedel. Dessutom översände de tjeckiska myndigheterna ett expertutlåtande som intygade att alla företags kostnader, med undantag av den klagandes exceptionellt höga kostnader, motsvarade kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat med transportmedel.

| (117) | Kommissionen noterar att användningen av statistiska data enligt vad som beskrivs i det föregående skälet syftar till att visa att priset fastställdes med hänvisning till kostnaderna för ett genomsnittligt företag. Men som redan noterats i beslutet om att inleda förfarandet leder användningen av statistiska historiska kostnader inte till slutsatsen att de företag som samtyckte till att tillhandahålla tjänsterna till kostnadsnivån för 2005 bör betraktas som välskötta företag. Faktum är att fastställandet av kostnadsnivån vid en tidigare tidpunkt inte ger något incitament för effektivitet i kostnadshanteringen för transportföretag. Om något viktigt kostnadsvillkor förändras (såsom priset på bränsle) blir å andra sidan de historiska kostnadsuppgifterna omedelbart förlegade. Vid identifieringen av företag för riktmärkning har de tjeckiska myndigheterna dessutom inte tillämpat några objektiva kriterier som är ekonomiskt erkända som representativa för tillfredsställande förvaltninng och de baserade inte sin analys på några analytiska förhållanden som är representativa för produktivitet eller som relaterar till leveranskvalitet (29). |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen noterar att användningen av statistiska data enligt vad som beskrivs i det föregående skälet syftar till att visa att priset fastställdes med hänvisning till kostnaderna för ett genomsnittligt företag. Men som redan noterats i beslutet om att inleda förfarandet leder användningen av statistiska historiska kostnader inte till slutsatsen att de företag som samtyckte till att tillhandahålla tjänsterna till kostnadsnivån för 2005 bör betraktas som välskötta företag. Faktum är att fastställandet av kostnadsnivån vid en tidigare tidpunkt inte ger något incitament för effektivitet i kostnadshanteringen för transportföretag. Om något viktigt kostnadsvillkor förändras (såsom priset på bränsle) blir å andra sidan de historiska kostnadsuppgifterna omedelbart förlegade. Vid identifieringen av företag för riktmärkning har de tjeckiska myndigheterna dessutom inte tillämpat några objektiva kriterier som är ekonomiskt erkända som representativa för tillfredsställande förvaltninng och de baserade inte sin analys på några analytiska förhållanden som är representativa för produktivitet eller som relaterar till leveranskvalitet (29).

| (118) | När det gäller den åtgärd som avses i skäl 96 under c) har de tjeckiska myndigheterna inte gett kommissionen någon information som tyder på att ersättningsnivån för avtalen under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 fastställdes utifrån en analys av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat. |
| --- | --- |

(118)

När det gäller den åtgärd som avses i skäl 96 under c) har de tjeckiska myndigheterna inte gett kommissionen någon information som tyder på att ersättningsnivån för avtalen under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 fastställdes utifrån en analys av kostnaderna för ett genomsnittligt och välskött företag som är lämpligt utrustat.

| (119) | Eftersom inte alla kraven i det andra alternativet i det fjärde Altmark-villkoret är uppfyllda, kan kommissionen inte dra slutsatsen att beloppet för ersättningen till följd av åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c) fastställdes på en nivå som garanterar att ingen fördel gavs till vissa företag. Kommissionen anser därför att de ersättningar för allmän trafik som beviljats till följd av åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c) har gett en ekonomisk fördel till de regionala kollektivtrafikföretag som avses i samma skäl. |
| --- | --- |

(119)

Eftersom inte alla kraven i det andra alternativet i det fjärde Altmark-villkoret är uppfyllda, kan kommissionen inte dra slutsatsen att beloppet för ersättningen till följd av åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c) fastställdes på en nivå som garanterar att ingen fördel gavs till vissa företag. Kommissionen anser därför att de ersättningar för allmän trafik som beviljats till följd av åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c) har gett en ekonomisk fördel till de regionala kollektivtrafikföretag som avses i samma skäl.

| (120) | När det gäller det skäl som avses i skäl 96 under b), ingicks de avtal om allmän trafik för perioden mellan den 9 september 2006 och den 2 juni 2007 genom ett upphandlingsförfarande. Vid upphandlingsförfarandet indelades regionen Ústí i femton områden för vilka företagen kunde lämna separata anbud. Upphandlingsmeddelandet offentliggjordes på en webbplats, på tavlan för offentliga meddelanden i regionen Ústí och i två dagstidningar som omfattar hela Tjeckien. 23 berörda parter sammanställde upphandlingsdokumentationen. Kriterierna för tilldelning tillkännagavs i förväg: urvalet skulle göras enbart på grundval av priset, inga kvalitativa parametrar utvärderades och vinnaren av anbudet var det företag som erbjöd det lägsta priset per kilometer. Upphandlingsförfarandet var därmed tillräckligt annonserat, öppet och insynsvänligt. |
| --- | --- |

(120)

När det gäller det skäl som avses i skäl 96 under b), ingicks de avtal om allmän trafik för perioden mellan den 9 september 2006 och den 2 juni 2007 genom ett upphandlingsförfarande. Vid upphandlingsförfarandet indelades regionen Ústí i femton områden för vilka företagen kunde lämna separata anbud. Upphandlingsmeddelandet offentliggjordes på en webbplats, på tavlan för offentliga meddelanden i regionen Ústí och i två dagstidningar som omfattar hela Tjeckien. 23 berörda parter sammanställde upphandlingsdokumentationen. Kriterierna för tilldelning tillkännagavs i förväg: urvalet skulle göras enbart på grundval av priset, inga kvalitativa parametrar utvärderades och vinnaren av anbudet var det företag som erbjöd det lägsta priset per kilometer. Upphandlingsförfarandet var därmed tillräckligt annonserat, öppet och insynsvänligt.

| (121) | Enligt de tjeckiska myndigheterna låg det erbjudna priset i omfånget mellan 27,57 CZK/km och 43,73 CZK/km. Om man undantar det anbud som gjordes av DPÚK, skulle prisomfånget för anbuden ligga mellan 27,57 CZK/km och 33,5 CZK/km. Priserna per km erbjöds av företag för de områden där de beslutade att lämna anbud. ČSAD Česká Lípa vann i alla femton upphandlingsförfaranden. Eftersom detta företag i slutändan inte kunde tillhandahålla tjänsten slöt regionen Ústí avtal om allmän trafik med de anbudsgivare som kom som nummer två i de fall där detta var möjligt (vilket det var i nio områden). Att välja det näst högsta anbudet i ett fall där den högsta anbudsgivaren inte lyckas utföra tjänsterna upphäver inte det faktum att det anbud som i slutändan valdes i dessa nio områden valdes genom ett tillräckligt annonserat, öppet och insynsvänligt upphandlingsförfarande i linje med den första delen av det fjärde Altmark-villkoret. |
| --- | --- |

(121)

Enligt de tjeckiska myndigheterna låg det erbjudna priset i omfånget mellan 27,57 CZK/km och 43,73 CZK/km. Om man undantar det anbud som gjordes av DPÚK, skulle prisomfånget för anbuden ligga mellan 27,57 CZK/km och 33,5 CZK/km. Priserna per km erbjöds av företag för de områden där de beslutade att lämna anbud. ČSAD Česká Lípa vann i alla femton upphandlingsförfaranden. Eftersom detta företag i slutändan inte kunde tillhandahålla tjänsten slöt regionen Ústí avtal om allmän trafik med de anbudsgivare som kom som nummer två i de fall där detta var möjligt (vilket det var i nio områden). Att välja det näst högsta anbudet i ett fall där den högsta anbudsgivaren inte lyckas utföra tjänsterna upphäver inte det faktum att det anbud som i slutändan valdes i dessa nio områden valdes genom ett tillräckligt annonserat, öppet och insynsvänligt upphandlingsförfarande i linje med den första delen av det fjärde Altmark-villkoret.

| (122) | Därmed finner kommissionen att den ersättning för allmän trafik som beviljades av regionen Ústí till följd av den åtgärd som avses i skäl 96 under b) inte ger någon fördel för de företag som förtecknas i detta skäl och därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. Eftersom ett utslag för statligt stöd enligt denna bestämmelse bara följer om alla fyra villkor som förtecknas i skäl 95 föreligger, finns inget behov av att fortsätta undersöka den åtgärd som förtecknas i skäl 96 under b) i avsaknad av en fördel. |
| --- | --- |

(122)

Därmed finner kommissionen att den ersättning för allmän trafik som beviljades av regionen Ústí till följd av den åtgärd som avses i skäl 96 under b) inte ger någon fördel för de företag som förtecknas i detta skäl och därför inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. Eftersom ett utslag för statligt stöd enligt denna bestämmelse bara följer om alla fyra villkor som förtecknas i skäl 95 föreligger, finns inget behov av att fortsätta undersöka den åtgärd som förtecknas i skäl 96 under b) i avsaknad av en fördel.

7.1.1.3   Selektivitet

| (123) | Den fördel som beviljats till följd av åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) är selektiv eftersom bara vissa företag åtnjuter dessa ersättningar. |
| --- | --- |

(123)

Den fördel som beviljats till följd av åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) är selektiv eftersom bara vissa företag åtnjuter dessa ersättningar.

7.1.1.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (124) | En åtgärd som beviljas av staten anses snedvrida eller riskera att snedvrida konkurrensen när den tenderar att förbättra den konkurrensmässiga ställningen för mottagaren jämfört med andra företag med vilka det konkurrerar (30). I praktiken antas en snedvridning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 107 i fördraget föreligga så snart som staten beviljar ett företag en ekonomisk fördel inom en avreglerad sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens (31). |
| --- | --- |

(124)

En åtgärd som beviljas av staten anses snedvrida eller riskera att snedvrida konkurrensen när den tenderar att förbättra den konkurrensmässiga ställningen för mottagaren jämfört med andra företag med vilka det konkurrerar (30). I praktiken antas en snedvridning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 107 i fördraget föreligga så snart som staten beviljar ett företag en ekonomisk fördel inom en avreglerad sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens (31).

| (125) | Stöd som beviljas företag inom en marknad eller en sektor som ännu inte genomgått en avregleringsprocess genom öppnandet av denna marknad för extern konkurrens bedöms inte utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 eftersom den inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Såsom noteras i domen i målet Altmark har sedan 1995 flera medlemsstater börjat öppna vissa transportmarknader för konkurrens från företag som är etablerade i andra medlemsstater, vilket innebär att flera företag redan tillhandahåller stads- och förortstrafik och regional trafik i andra medlemsstater än sin ursprungsstat. Såsom förklaras i skäl 14, enligt tjeckisk lagstiftning som gäller sedan 2004, kan regionala busstjänster som tillhandahålls enligt ett avtal om allmän trafik, säkras av varje företag som har tillstånd för en viss linje, har erhållit allmänt tillstånd (”koncese”) enligt lagen om handelstillstånd (”živnostenský zákon”) för offentlig busstrafik och respekterar en överenskommen tidtabell. Såsom också noteras i detta skäl var regionala busstrafiktjänster fullt avreglerade i regionen Ústí under den undersökta perioden eftersom varje företag från en annan medlemsstat som uppfyllde villkoren för att erhålla ett tillstånd skulle kunna tillhandahålla regionala busstrafiktjänster i Tjeckien under den undersökta perioden. |
| --- | --- |

(125)

Stöd som beviljas företag inom en marknad eller en sektor som ännu inte genomgått en avregleringsprocess genom öppnandet av denna marknad för extern konkurrens bedöms inte utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 eftersom den inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Såsom noteras i domen i målet Altmark har sedan 1995 flera medlemsstater börjat öppna vissa transportmarknader för konkurrens från företag som är etablerade i andra medlemsstater, vilket innebär att flera företag redan tillhandahåller stads- och förortstrafik och regional trafik i andra medlemsstater än sin ursprungsstat. Såsom förklaras i skäl 14, enligt tjeckisk lagstiftning som gäller sedan 2004, kan regionala busstjänster som tillhandahålls enligt ett avtal om allmän trafik, säkras av varje företag som har tillstånd för en viss linje, har erhållit allmänt tillstånd (”koncese”) enligt lagen om handelstillstånd (”živnostenský zákon”) för offentlig busstrafik och respekterar en överenskommen tidtabell. Såsom också noteras i detta skäl var regionala busstrafiktjänster fullt avreglerade i regionen Ústí under den undersökta perioden eftersom varje företag från en annan medlemsstat som uppfyllde villkoren för att erhålla ett tillstånd skulle kunna tillhandahålla regionala busstrafiktjänster i Tjeckien under den undersökta perioden.

| (126) | Därför bör all ersättning som beviljats leverantörer av regionala busstjänster anses ha potential att snedvrida konkurrensen vid tillhandahållandet av kollektivtrafiktjänster med buss. |
| --- | --- |

(126)

Därför bör all ersättning som beviljats leverantörer av regionala busstjänster anses ha potential att snedvrida konkurrensen vid tillhandahållandet av kollektivtrafiktjänster med buss.

| (127) | En fördel som beviljats ett företag som verkar på en marknad som är öppen för konkurrens kommer normalt att antas påverka handeln mellan medlemsstaterna. ”Om ett statligt finansiellt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen ska denna handel anses påverkas av detta stöd
   (32).” De åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c) bör därför anses riskera att påverka handeln mellan medlemsstaterna i en sådan utsträckning att de har en negativ inverkan på möjligheten för transportföretag etablerade i andra medlemsstater att erbjuda sina tjänster i Tjeckien och stärka marknadsställningen för mottagarna av ersättningen för allmän trafik. |
| --- | --- |

(127)

En fördel som beviljats ett företag som verkar på en marknad som är öppen för konkurrens kommer normalt att antas påverka handeln mellan medlemsstaterna. ”Om ett statligt finansiellt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen ska denna handel anses påverkas av detta stöd
   (32).” De åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c) bör därför anses riskera att påverka handeln mellan medlemsstaterna i en sådan utsträckning att de har en negativ inverkan på möjligheten för transportföretag etablerade i andra medlemsstater att erbjuda sina tjänster i Tjeckien och stärka marknadsställningen för mottagarna av ersättningen för allmän trafik.

7.1.2   Garantier till förmån för DP Ústí (åtgärd som avses i skäl 96 under d))

| (128) | DP Ústí fick garantier från kommunen Ústí nad Labem för att säkra banklån på 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK under 2004 och 2005. Dessa lån erhölls för att slutföra uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov. |
| --- | --- |

(128)

DP Ústí fick garantier från kommunen Ústí nad Labem för att säkra banklån på 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK under 2004 och 2005. Dessa lån erhölls för att slutföra uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov.

| (129) | För att sådana garantier ska utgöra stöd måste de ge mottagaren en fördel. I detta avseende bör det hänvisas till kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (33). |
| --- | --- |

(129)

För att sådana garantier ska utgöra stöd måste de ge mottagaren en fördel. I detta avseende bör det hänvisas till kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (33).

| (130) | Meddelandet om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier föreskriver att garantier som beviljas av staten under vissa omständigheter, som måste infinna sig kumulativt, inte kan betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(130)

Meddelandet om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier föreskriver att garantier som beviljas av staten under vissa omständigheter, som måste infinna sig kumulativt, inte kan betraktas som statligt stöd.

| (131) | För det första får låntagaren inte ha finansiella svårigheter. Kommissionen analyserade DP Ústís räkenskaper och drog slutsatsen att företaget inte var i svårighet under 2004 och 2005, dvs. vid den tid då det fick garantierna. |
| --- | --- |

(131)

För det första får låntagaren inte ha finansiella svårigheter. Kommissionen analyserade DP Ústís räkenskaper och drog slutsatsen att företaget inte var i svårighet under 2004 och 2005, dvs. vid den tid då det fick garantierna.

| (132) | För det andra måste garantins omfattning beräknas korrekt vid den tid då den beviljas. Det betyder att garantin måste vara kopplad till en viss finansiell transaktion, ett maxbelopp för garantierna ska ha fastställts och de ska vara tidsbegränsade. Kommissionen noterar att garantin i föreliggande fall kunde beräknas korrekt eftersom den var direkt kopplad till två banklån på 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK. Vidare erhölls dessa lån strikt för finansiering av offentlig transportinfrastruktur – uppförandet av den ytterligare trådbusslinjen i Ústí nad Labem. Garantierna var tidsbegränsade eftersom de beviljades för perioden för lånets återbetalning (dvs. till den 30 juni 2009 för lånet på 35 miljoner CZK och till den 31 mars 2010 för lånet på 5 miljoner CZK). |
| --- | --- |

(132)

För det andra måste garantins omfattning beräknas korrekt vid den tid då den beviljas. Det betyder att garantin måste vara kopplad till en viss finansiell transaktion, ett maxbelopp för garantierna ska ha fastställts och de ska vara tidsbegränsade. Kommissionen noterar att garantin i föreliggande fall kunde beräknas korrekt eftersom den var direkt kopplad till två banklån på 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK. Vidare erhölls dessa lån strikt för finansiering av offentlig transportinfrastruktur – uppförandet av den ytterligare trådbusslinjen i Ústí nad Labem. Garantierna var tidsbegränsade eftersom de beviljades för perioden för lånets återbetalning (dvs. till den 30 juni 2009 för lånet på 35 miljoner CZK och till den 31 mars 2010 för lånet på 5 miljoner CZK).

| (133) | För det tredje bör garantin generellt inte omfatta över 80 % av det utestående lånet. Fastän underlåtelse att uppfylla detta krav inte innebär att en garanti automatiskt ses som statligt stöd (punkt 4.4 i tillkännagivandet om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier), måste kommissionen inte desto mindre undersöka eventuella garantier som omfattar hela (eller nästan hela) beloppet för de finansiella transaktionerna, såsom den garanti som gavs av kommunen Ústí nad Labem. |
| --- | --- |

(133)

För det tredje bör garantin generellt inte omfatta över 80 % av det utestående lånet. Fastän underlåtelse att uppfylla detta krav inte innebär att en garanti automatiskt ses som statligt stöd (punkt 4.4 i tillkännagivandet om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier), måste kommissionen inte desto mindre undersöka eventuella garantier som omfattar hela (eller nästan hela) beloppet för de finansiella transaktionerna, såsom den garanti som gavs av kommunen Ústí nad Labem.

| (134) | Kommissionen noterar att DP Ústí, ett helägt dotterbolag till kommunen Ústí nad Labem, fick över 95 % av sina intäkter från utförandet av allmännyttiga tjänster för kommunal buss- och spårvagnstransport. Dessa allmännyttiga tjänster överläts på DP Ústí av kommunen Ústí nad Labem genom avtal om allmän trafik. Dessutom var de båda lån som omfattades av garantin uteslutande reserverade för finansiering av uppförandet av en trådbusslinje som skulle drivas enligt DP Ústís allmänna trafikplikt. Därför var de lån som omfattades uteslutande reserverade för DP Ústís allmännyttiga verksamhet. Vidare är DP Ústí ett företag vars verksamhet nästan enbart utgörs av en korrekt överlåten allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen noterar att DP Ústí, ett helägt dotterbolag till kommunen Ústí nad Labem, fick över 95 % av sina intäkter från utförandet av allmännyttiga tjänster för kommunal buss- och spårvagnstransport. Dessa allmännyttiga tjänster överläts på DP Ústí av kommunen Ústí nad Labem genom avtal om allmän trafik. Dessutom var de båda lån som omfattades av garantin uteslutande reserverade för finansiering av uppförandet av en trådbusslinje som skulle drivas enligt DP Ústís allmänna trafikplikt. Därför var de lån som omfattades uteslutande reserverade för DP Ústís allmännyttiga verksamhet. Vidare är DP Ústí ett företag vars verksamhet nästan enbart utgörs av en korrekt överlåten allmän trafikplikt.

| (135) | Av dessa skäl anser kommissionen att den 100-procentiga täckningen av garantierna är i linje med punkt 3.4 i tillkännagivandet om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier. |
| --- | --- |

(135)

Av dessa skäl anser kommissionen att den 100-procentiga täckningen av garantierna är i linje med punkt 3.4 i tillkännagivandet om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier.

| (136) | För det fjärde bör ett marknadsorienterat pris betalas för garantin. Faktiskt bör bärandet av en risk normalt ersättas med ett lämpligt påslag på det garanterade beloppet. Om det pris som har betalats för garantin är minst lika högt som den motsvarande avgift på finansmarknaden som fungerar som riktmärke innehåller garantin inte stöd. |
| --- | --- |

(136)

För det fjärde bör ett marknadsorienterat pris betalas för garantin. Faktiskt bör bärandet av en risk normalt ersättas med ett lämpligt påslag på det garanterade beloppet. Om det pris som har betalats för garantin är minst lika högt som den motsvarande avgift på finansmarknaden som fungerar som riktmärke innehåller garantin inte stöd.

| (137) | I det föreliggande fallet uppgick garantiavgiften till 2,3 %. Givet att förmånstagaren för stödet är ett litet regionalt busstrafikföretag är det inte möjligt att hitta en lämplig avgift som riktmärke. De tjeckiska myndigheterna tillhandahöll dock bevis på att ersättningen för garantin fastställdes vid denna tidpunkt på basis av ett oberoende expertutlåtande och speglade normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(137)

I det föreliggande fallet uppgick garantiavgiften till 2,3 %. Givet att förmånstagaren för stödet är ett litet regionalt busstrafikföretag är det inte möjligt att hitta en lämplig avgift som riktmärke. De tjeckiska myndigheterna tillhandahöll dock bevis på att ersättningen för garantin fastställdes vid denna tidpunkt på basis av ett oberoende expertutlåtande och speglade normala marknadsvillkor.

| (138) | Slutligen måste låntagaren i princip kunna få ett lån till marknadsvillkor på finansmarknaderna utan något statligt ingripande. I detta avseende översände de tjeckiska myndigheterna ett erbjudande om ett annat lån från samma bank från augusti 2008 där banken erbjöd DP Ústí ett lån som uppgick till 40 miljoner CZK där två alternativa säkerheter var möjliga: antingen en garanti från kommunen Ústí nad Labem eller en pant i form av DP Ústís tillgångar. Villkoren för lånet var desamma för båda alternativen, vilket också uttryckligen bekräftas i en skrivelse från banken. Detta visar att DP Ústí hade möjlighet att erhålla ett lån på samma villkor även utan garantin. |
| --- | --- |

(138)

Slutligen måste låntagaren i princip kunna få ett lån till marknadsvillkor på finansmarknaderna utan något statligt ingripande. I detta avseende översände de tjeckiska myndigheterna ett erbjudande om ett annat lån från samma bank från augusti 2008 där banken erbjöd DP Ústí ett lån som uppgick till 40 miljoner CZK där två alternativa säkerheter var möjliga: antingen en garanti från kommunen Ústí nad Labem eller en pant i form av DP Ústís tillgångar. Villkoren för lånet var desamma för båda alternativen, vilket också uttryckligen bekräftas i en skrivelse från banken. Detta visar att DP Ústí hade möjlighet att erhålla ett lån på samma villkor även utan garantin.

| (139) | Fastän lånet tillhandahölls senare än de lån som omfattades av den garanti som bedöms i detta fall, finns det inga indikationer på att den finansiella situationen för DP Ústí väsentligen skilde sig mellan dessa båda perioder. Enligt DP Ústís balansräkning från den 31 december 2004 uppgick DP Ústís egna kapital till 668 miljoner CZK medan dess sammanlagda skulder uppgick till endast 122 miljoner CZK (inklusive det garanterade lånet på 35 miljoner CZK). Därför skulle DP Ústí mot bakgrund av sin finansiella situation ha kunnat tillhandahålla tillräcklig säkerhet även under 2004/2005. |
| --- | --- |

(139)

Fastän lånet tillhandahölls senare än de lån som omfattades av den garanti som bedöms i detta fall, finns det inga indikationer på att den finansiella situationen för DP Ústí väsentligen skilde sig mellan dessa båda perioder. Enligt DP Ústís balansräkning från den 31 december 2004 uppgick DP Ústís egna kapital till 668 miljoner CZK medan dess sammanlagda skulder uppgick till endast 122 miljoner CZK (inklusive det garanterade lånet på 35 miljoner CZK). Därför skulle DP Ústí mot bakgrund av sin finansiella situation ha kunnat tillhandahålla tillräcklig säkerhet även under 2004/2005.

| (140) | Mot bakgrund av det ovannämnda anser kommissionen att, fastän garantin omfattade 100 % av lånen, de tjeckiska myndigheterna lämnade tillräckliga bevis på att garantierna inte gav DP Ústí någon ekonomisk fördel. Därför drar kommissionen slutsatsen att garantierna till förmån för DP Ústí inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Mot bakgrund av det ovannämnda anser kommissionen att, fastän garantin omfattade 100 % av lånen, de tjeckiska myndigheterna lämnade tillräckliga bevis på att garantierna inte gav DP Ústí någon ekonomisk fördel. Därför drar kommissionen slutsatsen att garantierna till förmån för DP Ústí inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

7.1.3   Ökning av eget kapital för DP Ústí (åtgärd som avses i skäl 96 under e))

7.1.3.1   Statliga medel

| (141) | Ökningen av det egna kapitalet för DP Ústí genomfördes av kommunen Ústí nad Labem. Därmed var statliga medel involverade i denna operation. |
| --- | --- |

(141)

Ökningen av det egna kapitalet för DP Ústí genomfördes av kommunen Ústí nad Labem. Därmed var statliga medel involverade i denna operation.

7.1.3.2   Ekonomisk fördel

| (142) | När det gäller kapitalökningen hävdar de tjeckiska myndigheterna att dess syfte var att tillhandahålla finansiering för den sista etappen i uppförandet av ett trådbussnät som hade varit under uppförande sedan 1984. Denna ytterligare investering i elektrifiering av det kommunala transportnätet i Ústí nad Labem skulle, enligt de tjeckiska myndigheterna, förbättra miljövillkoren i kommunen. |
| --- | --- |

(142)

När det gäller kapitalökningen hävdar de tjeckiska myndigheterna att dess syfte var att tillhandahålla finansiering för den sista etappen i uppförandet av ett trådbussnät som hade varit under uppförande sedan 1984. Denna ytterligare investering i elektrifiering av det kommunala transportnätet i Ústí nad Labem skulle, enligt de tjeckiska myndigheterna, förbättra miljövillkoren i kommunen.

| (143) | I avsaknad av bevis på att DP Ústí skulle ha kunnat erhålla liknande finansiering från andra källor eller att även en hypotetisk privat investerare skulle ha tillhandahållit en sådan kapitalökning, bör kapitalökningen anses innebära en fördel för DP Ústí. |
| --- | --- |

(143)

I avsaknad av bevis på att DP Ústí skulle ha kunnat erhålla liknande finansiering från andra källor eller att även en hypotetisk privat investerare skulle ha tillhandahållit en sådan kapitalökning, bör kapitalökningen anses innebära en fördel för DP Ústí.

7.1.3.3   Selektivitet

| (144) | Kapitalökningen är selektiv såtillvida som den beviljades för bara ett företag, DP Ústí. |
| --- | --- |

(144)

Kapitalökningen är selektiv såtillvida som den beviljades för bara ett företag, DP Ústí.

7.1.3.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (145) | Ett stöd som ges av staten anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen om det finns en risk för att det förbättrar mottagarens konkurrensposition i förhållande till andra företag med vilka det konkurrerar. I praktiken antas en snedvridning av konkurrensen enligt artikel 107 i fördraget föreligga så snart som staten beviljar ett företag en ekonomisk fördel inom en avreglerad sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens. |
| --- | --- |

(145)

Ett stöd som ges av staten anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen om det finns en risk för att det förbättrar mottagarens konkurrensposition i förhållande till andra företag med vilka det konkurrerar. I praktiken antas en snedvridning av konkurrensen enligt artikel 107 i fördraget föreligga så snart som staten beviljar ett företag en ekonomisk fördel inom en avreglerad sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens.

| (146) | En fördel som beviljas ett företag som verkar på en marknad som är öppen för konkurrens kommer dessutom normalt att antas påverka handeln mellan medlemsstaterna. Även ett offentligt stöd som beviljas ett företag som tillhandahåller endast lokala eller regionala tjänster och inte tillhandahåller några tjänster utanför sin ursprungsstat kan inte desto mindre ha en effekt på handeln mellan medlemsstater där företag från andra medlemsstater skulle kunna tillhandahålla sådana tjänster. Där en offentlig myndighet beviljar en kapitalökning för ett företag som tillhandahåller transporttjänster kan därför tillhandahållandet av dessa tjänster genom denna ökning upprätthållas eller ökas med följden att företag etablerade i andra medlemsstater har mindre chans att tillhandahålla sina transporttjänster på marknaden i denna medlemsstat (34). |
| --- | --- |

(146)

En fördel som beviljas ett företag som verkar på en marknad som är öppen för konkurrens kommer dessutom normalt att antas påverka handeln mellan medlemsstaterna. Även ett offentligt stöd som beviljas ett företag som tillhandahåller endast lokala eller regionala tjänster och inte tillhandahåller några tjänster utanför sin ursprungsstat kan inte desto mindre ha en effekt på handeln mellan medlemsstater där företag från andra medlemsstater skulle kunna tillhandahålla sådana tjänster. Där en offentlig myndighet beviljar en kapitalökning för ett företag som tillhandahåller transporttjänster kan därför tillhandahållandet av dessa tjänster genom denna ökning upprätthållas eller ökas med följden att företag etablerade i andra medlemsstater har mindre chans att tillhandahålla sina transporttjänster på marknaden i denna medlemsstat (34).

| (147) | Därför drar kommissionen slutsatsen att kapitalökningen till förmån för DP Ústí riskerar att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(147)

Därför drar kommissionen slutsatsen att kapitalökningen till förmån för DP Ústí riskerar att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

7.1.3.5   Slutsats

| (148) | Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att ökningen av det egna kapitalet för DP Ústí från kommunen Ústí nad Labems sida utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(148)

Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att ökningen av det egna kapitalet för DP Ústí från kommunen Ústí nad Labems sida utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

7.1.4   Ytterligare ersättningar/åtgärder som beviljats DP Ústí and DP Teplice under 2005 och 2006

| (149) | Såsom förklaras i skälen 26, 27 och 31 gäller de ytterligare ersättningar som beviljats DP Ústí av kommunen Ústí nad Labem och de ytterligare ersättningar och de tre hyrorna av trådbussar som beviljats DP Teplice av kommunen Teplice uteslutande kommunala kollektivtrafiktjänster inom dessa kommuner, så att dessa åtgärder saknar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik för regional busstrafik som getts av regionen Ústí och som undersökts i beslutet om att inleda förfarandet och detta beslut. |
| --- | --- |

(149)

Såsom förklaras i skälen 26, 27 och 31 gäller de ytterligare ersättningar som beviljats DP Ústí av kommunen Ústí nad Labem och de ytterligare ersättningar och de tre hyrorna av trådbussar som beviljats DP Teplice av kommunen Teplice uteslutande kommunala kollektivtrafiktjänster inom dessa kommuner, så att dessa åtgärder saknar koppling till och är tydligt åtskilda från de ersättningar för allmän trafik för regional busstrafik som getts av regionen Ústí och som undersökts i beslutet om att inleda förfarandet och detta beslut.

7.1.5   Överlåtelse av driften av parkeringsmätare åt DP Děčín

| (150) | Fastän kommissionen uttryckligen konstaterade i beslutet om att inleda förfarandet att ingen potentiell fördel som var involverad i överlåtelsen av driften av parkeringsmätare till DP Děčín kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, eftersom den uppfyller villkoren för stöd av mindre betydelse i enlighet med förordning (EG) nr 69/2001, bestred DPÚK detta resultat genom att hävda att tröskelvärdet inte gäller för kollektivtransportsektorn. |
| --- | --- |

(150)

Fastän kommissionen uttryckligen konstaterade i beslutet om att inleda förfarandet att ingen potentiell fördel som var involverad i överlåtelsen av driften av parkeringsmätare till DP Děčín kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna, eftersom den uppfyller villkoren för stöd av mindre betydelse i enlighet med förordning (EG) nr 69/2001, bestred DPÚK detta resultat genom att hävda att tröskelvärdet inte gäller för kollektivtransportsektorn.

| (151) | Som svar på detta påstående noterar kommissionen att driften av parkeringsmätare inte kan betraktas som en transportverksamhet. Fastän DP Děčín är en leverantör av passagerarbusstjänster verksam inom transportsektorn, innebär det faktum att det drev parkeringsmätare som en sekundär verksamhet inte att driften av parkeringsmätare bör kvalificeras som en transportverksamhet som är utesluten från tröskelvärdet. Kommissionen vidhåller därför sin slutsats att betalningar som erhållits av DP Děčín för driften av parkeringsmätare omfattas av förordning (EG) nr 69/2001. |
| --- | --- |

(151)

Som svar på detta påstående noterar kommissionen att driften av parkeringsmätare inte kan betraktas som en transportverksamhet. Fastän DP Děčín är en leverantör av passagerarbusstjänster verksam inom transportsektorn, innebär det faktum att det drev parkeringsmätare som en sekundär verksamhet inte att driften av parkeringsmätare bör kvalificeras som en transportverksamhet som är utesluten från tröskelvärdet. Kommissionen vidhåller därför sin slutsats att betalningar som erhållits av DP Děčín för driften av parkeringsmätare omfattas av förordning (EG) nr 69/2001.

7.2   STÖDETS FÖRENLIGHET

| (152) | I artikel 93 i fördraget anges följande: ”Stöd är förenligt med detta fördrag, om det tillgodoser behovet av samordning av transporter eller om det innebär ersättning för allmän trafikplikt.” Denna artikel utgör en lex specialis i förhållande till artiklarna 106 och 107 i fördraget. Enligt domstolens rättspraxis (35) kan stöd till landtransport förklaras förenlig på basis av artikel 93 i fördraget endast i väldefinierade fall som inte äventyrar unionens allmänna intressen. |
| --- | --- |

(152)

I artikel 93 i fördraget anges följande: ”Stöd är förenligt med detta fördrag, om det tillgodoser behovet av samordning av transporter eller om det innebär ersättning för allmän trafikplikt.” Denna artikel utgör en lex specialis i förhållande till artiklarna 106 och 107 i fördraget. Enligt domstolens rättspraxis (35) kan stöd till landtransport förklaras förenlig på basis av artikel 93 i fördraget endast i väldefinierade fall som inte äventyrar unionens allmänna intressen.

| (153) | Kommissionen har kommit fram till att de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), c) och e) utgör stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. När det gäller dessa åtgärders förenlighet med den inre marknaden kommer kommissionen att undersöka de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) tillsammans, eftersom de båda gäller ersättning som beviljats av regionen Ústí för fullgörande av allmän trafikplikt, medan åtgärden under e) gäller en ökning av kapitalet för DP Ústí från kommunen Ústí nad Labems sida. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen har kommit fram till att de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a), c) och e) utgör stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. När det gäller dessa åtgärders förenlighet med den inre marknaden kommer kommissionen att undersöka de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) tillsammans, eftersom de båda gäller ersättning som beviljats av regionen Ústí för fullgörande av allmän trafikplikt, medan åtgärden under e) gäller en ökning av kapitalet för DP Ústí från kommunen Ústí nad Labems sida.

7.2.1   Ersättningar för fullgörande av allmän trafikplikt som beviljats för tillhandahållande av transporttjänster (åtgärder som avses i skäl 96 under a) och c))

| (154) | Eftersom ersättningen för allmän trafik i de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) är en följd av slutandet av avtal om allmän trafik mellan regionen Ústí och de utvalda företagen, snarare än ett ensidigt åläggande av allmän trafikplikt, kan de tjeckiska myndigheterna inte hänvisa till det undantag från kravet på förhandsanmälan till kommissionen som ges av artikel 17.2 i förordning (EEG) nr 1191/69. Det följer av domen i målet Combus att begreppet ”ersättning för allmän trafik” enligt denna bestämmelse måste tolkas mycket snävt (36). Det undantag från anmälan som ges av artikel 17.2 omfattar bara ersättning för allmän trafikplikt som ensidigt ålagts ett företag, enligt artikel 2 i denna förordning, vilken beräknas genom den metod som beskrivs i artiklarna 10–13 i denna förordning (de gemensamma principerna för beräkning av ersättning), och inte på avtal om allmän trafik såsom de definieras i artikel 14 i denna förordning. Ersättning som betalats enligt ett avtal om allmän trafik enligt vad som definieras i artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 vilket utgör statligt stöd ska däremot ha anmälts till kommissionen innan det sattes i verket. Underlåtelse att göra detta medför att denna ersättning bedöms vara olagligt genomfört stöd (37). |
| --- | --- |

(154)

Eftersom ersättningen för allmän trafik i de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) är en följd av slutandet av avtal om allmän trafik mellan regionen Ústí och de utvalda företagen, snarare än ett ensidigt åläggande av allmän trafikplikt, kan de tjeckiska myndigheterna inte hänvisa till det undantag från kravet på förhandsanmälan till kommissionen som ges av artikel 17.2 i förordning (EEG) nr 1191/69. Det följer av domen i målet Combus att begreppet ”ersättning för allmän trafik” enligt denna bestämmelse måste tolkas mycket snävt (36). Det undantag från anmälan som ges av artikel 17.2 omfattar bara ersättning för allmän trafikplikt som ensidigt ålagts ett företag, enligt artikel 2 i denna förordning, vilken beräknas genom den metod som beskrivs i artiklarna 10–13 i denna förordning (de gemensamma principerna för beräkning av ersättning), och inte på avtal om allmän trafik såsom de definieras i artikel 14 i denna förordning. Ersättning som betalats enligt ett avtal om allmän trafik enligt vad som definieras i artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 vilket utgör statligt stöd ska däremot ha anmälts till kommissionen innan det sattes i verket. Underlåtelse att göra detta medför att denna ersättning bedöms vara olagligt genomfört stöd (37).

| (155) | Därför anser kommissionen att undersökningen av förenligheten av ersättningarna för allmän trafik bör genomföras enligt förordning (EG) nr 1370/2007 (38). Det är etablerad rättspraxis att de bestämmelser, principer och kriterier för bedömning av förenligheten av statligt stöd som gäller det datum då kommissionen fattar sitt beslut i regel kan betraktas som bättre anpassat till konkurrenssammanhanget (39). Förordning (EEG) nr 1191/69 är inte längre tillämplig för vägtransporttjänster för passagerare till följd av dess upphävande genom förordning (EG) nr 1370/2007 av den 3 december 2009. Därmed måste all bedömning av åtgärdens förenlighet ske på basis av de gällande bestämmelserna vid den tidpunkt då kommissionen fattar sitt beslut om huruvida stödet ska återbetalas som följd av att det är oförenligt med den inre marknaden (40), i detta fall förordning (EG) nr 1370/2007, som reglerar tilldelning av avtal om allmän trafik på området kollektivtrafik på väg och järnväg. |
| --- | --- |

(155)

Därför anser kommissionen att undersökningen av förenligheten av ersättningarna för allmän trafik bör genomföras enligt förordning (EG) nr 1370/2007 (38). Det är etablerad rättspraxis att de bestämmelser, principer och kriterier för bedömning av förenligheten av statligt stöd som gäller det datum då kommissionen fattar sitt beslut i regel kan betraktas som bättre anpassat till konkurrenssammanhanget (39). Förordning (EEG) nr 1191/69 är inte längre tillämplig för vägtransporttjänster för passagerare till följd av dess upphävande genom förordning (EG) nr 1370/2007 av den 3 december 2009. Därmed måste all bedömning av åtgärdens förenlighet ske på basis av de gällande bestämmelserna vid den tidpunkt då kommissionen fattar sitt beslut om huruvida stödet ska återbetalas som följd av att det är oförenligt med den inre marknaden (40), i detta fall förordning (EG) nr 1370/2007, som reglerar tilldelning av avtal om allmän trafik på området kollektivtrafik på väg och järnväg.

| (156) | I artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 anges följande: ”Ersättning för allmän trafik som utbetalas i enlighet med denna förordning för drift av kollektivtrafik eller uppfyllande av taxevillkor som fastställts i allmänna bestämmelser, ska vara förenlig med den [inre] marknaden. Sådan ersättning ska vara undantagen från kravet på förhandsanmälan enligt artikel [108.3] i fördraget.” För att ersättning för allmän trafik ska anses ha utbetalats i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007 måste ett antal villkor uppfyllas. I artikel 6.1 i denna förordning anges att ersättningen, när det gäller direkttilldelade avtal om allmän trafik, ska vara förenlig med bestämmelserna i artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 och med bestämmelserna i bilagan till denna förordning, så att ersättningen inte överstiger vad som krävs för fullgörandet av den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

(156)

I artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1370/2007 anges följande: ”Ersättning för allmän trafik som utbetalas i enlighet med denna förordning för drift av kollektivtrafik eller uppfyllande av taxevillkor som fastställts i allmänna bestämmelser, ska vara förenlig med den [inre] marknaden. Sådan ersättning ska vara undantagen från kravet på förhandsanmälan enligt artikel [108.3] i fördraget.” För att ersättning för allmän trafik ska anses ha utbetalats i enlighet med förordning (EG) nr 1370/2007 måste ett antal villkor uppfyllas. I artikel 6.1 i denna förordning anges att ersättningen, när det gäller direkttilldelade avtal om allmän trafik, ska vara förenlig med bestämmelserna i artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 och med bestämmelserna i bilagan till denna förordning, så att ersättningen inte överstiger vad som krävs för fullgörandet av den allmänna trafikplikten.

| (157) | Såsom förklaras i punkterna 2.2 och 2.4 beviljades de avtal om allmän trafik som slutits i samband med de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) inte genom en upphandling (41), utan tilldelades direkt till företagen i fråga. Därför, för att den ersättning som följer av dessa avtal ska anses vara förenlig med förordning (EG) nr 1370/2007 och därmed förenlig med den inre marknaden och undantagen från kravet på förhandsanmälan till kommissionen, måste denna ersättning vara förenlig med bestämmelserna i artikel 4 i förordningen och bilagan till denna. |
| --- | --- |

(157)

Såsom förklaras i punkterna 2.2 och 2.4 beviljades de avtal om allmän trafik som slutits i samband med de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) inte genom en upphandling (41), utan tilldelades direkt till företagen i fråga. Därför, för att den ersättning som följer av dessa avtal ska anses vara förenlig med förordning (EG) nr 1370/2007 och därmed förenlig med den inre marknaden och undantagen från kravet på förhandsanmälan till kommissionen, måste denna ersättning vara förenlig med bestämmelserna i artikel 4 i förordningen och bilagan till denna.

| (158) | Artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställer det obligatoriska innehållet för avtal om allmän trafik och anger de generella reglerna:






  a) | Artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1370/2007 kräver att den allmänna trafikplikten ska vara tydligt definierad. För att omfattas av förordning (EG) nr 1370/2007 måste den allmänna trafikplikt som fastställs genom dessa avtal vara förenlig med den definition som fastlagts i artikel 2 e i denna (42). Såsom noterats i skäl 101 definieras omfattningen av den allmänna trafikplikten för att tillhandahålla transporttjänster i de avtal på basis av vilka myndigheterna i regionen Ústí anordnade tillhandahållandet av allmän trafikplikt med de transportföretag som förtecknas i skäl 96 under a) och c). Såsom framgår av en jämförelse mellan den förväntade påvisbara förlusten och den faktiska förlusten för dessa linjer i enlighet med tabellerna 1–9 ovan, kan dessa linjer inte drivas på kommersiell basis. Därmed skulle ett företag, om de beaktade sina egna kommersiella intressen, inte åta sig driften av linjerna eller inte åta sig den i samma utsträckning eller under samma villkor utan ersättning. Kommissionen finner därför att artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1370/2007 har efterlevts när det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c). |
| --- | --- | --- |

(158)

Artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställer det obligatoriska innehållet för avtal om allmän trafik och anger de generella reglerna:

a)

Artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1370/2007 kräver att den allmänna trafikplikten ska vara tydligt definierad. För att omfattas av förordning (EG) nr 1370/2007 måste den allmänna trafikplikt som fastställs genom dessa avtal vara förenlig med den definition som fastlagts i artikel 2 e i denna (42). Såsom noterats i skäl 101 definieras omfattningen av den allmänna trafikplikten för att tillhandahålla transporttjänster i de avtal på basis av vilka myndigheterna i regionen Ústí anordnade tillhandahållandet av allmän trafikplikt med de transportföretag som förtecknas i skäl 96 under a) och c). Såsom framgår av en jämförelse mellan den förväntade påvisbara förlusten och den faktiska förlusten för dessa linjer i enlighet med tabellerna 1–9 ovan, kan dessa linjer inte drivas på kommersiell basis. Därmed skulle ett företag, om de beaktade sina egna kommersiella intressen, inte åta sig driften av linjerna eller inte åta sig den i samma utsträckning eller under samma villkor utan ersättning. Kommissionen finner därför att artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1370/2007 har efterlevts när det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c).

| b) | Enligt artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1370/2007 gäller att de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas måste vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt och på ett sätt som förhindrar alltför höga ersättningar. I sin bedömning av det andra Altmark-villkoret i skälen 102–106, noterade kommissionen att alla villkor för att beräkna priserna för vart och ett av företagen var tydligt fastställda i förväg i de enskilda avtalen. Dessutom fastställdes den maximala ersättningsnivån i förväg och begränsades av den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten så att alltför höga ersättningar skulle kunna undvikas. Som sådana är de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) förenliga med artikel 4.1 b i förordningen. |
| --- | --- |

b)

Enligt artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 1370/2007 gäller att de kriterier på grundval av vilka ersättningen beräknas måste vara fastställda i förväg på ett objektivt och öppet sätt och på ett sätt som förhindrar alltför höga ersättningar. I sin bedömning av det andra Altmark-villkoret i skälen 102–106, noterade kommissionen att alla villkor för att beräkna priserna för vart och ett av företagen var tydligt fastställda i förväg i de enskilda avtalen. Dessutom fastställdes den maximala ersättningsnivån i förväg och begränsades av den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten så att alltför höga ersättningar skulle kunna undvikas. Som sådana är de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) förenliga med artikel 4.1 b i förordningen.

| c) | Artikel 4.1 c och artikel 4.2 i förordningen behandlar hur fördelningen av kostnader och inkomster ska ske. Kommissionen noterar att de ekonomiskt dokumenterade kostnader som deklarerats av företaget fastställdes i enlighet med artikel 4.1 c och att avtalen om allmän trafikplikt beträffande de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) anger att inkomsterna från biljettförsäljning behålls av företaget. Kravet i artikel 4.2 är därmed också uppfyllt. |
| --- | --- |

c)

Artikel 4.1 c och artikel 4.2 i förordningen behandlar hur fördelningen av kostnader och inkomster ska ske. Kommissionen noterar att de ekonomiskt dokumenterade kostnader som deklarerats av företaget fastställdes i enlighet med artikel 4.1 c och att avtalen om allmän trafikplikt beträffande de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) anger att inkomsterna från biljettförsäljning behålls av företaget. Kravet i artikel 4.2 är därmed också uppfyllt.

| d) | Artikel 4.3 i förordningen kräver att löptiden för avtalen om allmän trafik ska vara begränsad och inte får överstiga tio år för busstransporter. De avtal om allmän trafik som beaktas här omfattar endast perioder som inte överstiger ett år. |
| --- | --- |

d)

Artikel 4.3 i förordningen kräver att löptiden för avtalen om allmän trafik ska vara begränsad och inte får överstiga tio år för busstransporter. De avtal om allmän trafik som beaktas här omfattar endast perioder som inte överstiger ett år.

| e) | Artikel 4.6 i förordningen innehåller kravet att uppfylla vissa kvalitetsnormer. Kommissionen noterar också att kraven på kvalitetsnormer (t.ex. skyldighet att tillhandahålla tjänster i enlighet med den överenskomna tidtabellen, att säkra en viss säkerhetsnivå för passagerarna, att offentliggöra tidtabeller och märka bussarna med namnen på linjerna, etc.) var fastställda i den gällande lagstiftningen och inkluderade i upphandlingsdokumenten och i avtalen om allmän trafik. Därmed är artikel 4.6 efterlevd. |
| --- | --- |

e)

Artikel 4.6 i förordningen innehåller kravet att uppfylla vissa kvalitetsnormer. Kommissionen noterar också att kraven på kvalitetsnormer (t.ex. skyldighet att tillhandahålla tjänster i enlighet med den överenskomna tidtabellen, att säkra en viss säkerhetsnivå för passagerarna, att offentliggöra tidtabeller och märka bussarna med namnen på linjerna, etc.) var fastställda i den gällande lagstiftningen och inkluderade i upphandlingsdokumenten och i avtalen om allmän trafik. Därmed är artikel 4.6 efterlevd.

Mot bakgrund av dessa observationer drar kommissionen slutsatsen att alla obligatoriska bestämmelser i artikel 4 i förordning (EG) nr 1370/2007 respekterades när det gäller de avtal om allmän trafik som slutits i samband med de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c).

| (159) | I bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att ersättningen inte får överstiga ett belopp som motsvarar det finansiella belopp som består av följande faktorer: kostnader som uppkommit i förbindelse med den allmänna trafikplikten minus taxeintäkter, minus eventuella positiva finansiella effekter som genererats inom det nät som drivs inom ramen för den allmänna trafikplikten, plus en skälig vinst (punkt 2 i bilagan). I punkt 6 i bilagan definieras en rimlig vinst som ”den avkastning på eget kapital som är vanlig inom branschen i en viss medlemsstat, med hänsyn till den risk som kollektivtrafikföretaget tar eller undviker på grund av myndighetens ingripande”. |
| --- | --- |

(159)

I bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 föreskrivs att ersättningen inte får överstiga ett belopp som motsvarar det finansiella belopp som består av följande faktorer: kostnader som uppkommit i förbindelse med den allmänna trafikplikten minus taxeintäkter, minus eventuella positiva finansiella effekter som genererats inom det nät som drivs inom ramen för den allmänna trafikplikten, plus en skälig vinst (punkt 2 i bilagan). I punkt 6 i bilagan definieras en rimlig vinst som ”den avkastning på eget kapital som är vanlig inom branschen i en viss medlemsstat, med hänsyn till den risk som kollektivtrafikföretaget tar eller undviker på grund av myndighetens ingripande”.

| (160) | När det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) förhindrades överkompensation genom en efterhandskontroll av de faktiska kostnader som uppkommit och de inkomster som mottagits. I den händelse att de faktiska förlusterna var lägre än den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten kompenserades företagen bara med beloppet av de faktiska förlusterna. I den händelse att de faktiska förlusterna var högre begränsades ersättningen till beloppet för den preliminära objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, med möjlig hänsyn till oförutsebara kostnader. I alla händelser kunde ersättningen inte bli högre än de faktiska förluster som uppkommit för företaget. |
| --- | --- |

(160)

När det gäller de åtgärder som förtecknas i skäl 96 under a) och c) förhindrades överkompensation genom en efterhandskontroll av de faktiska kostnader som uppkommit och de inkomster som mottagits. I den händelse att de faktiska förlusterna var lägre än den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten kompenserades företagen bara med beloppet av de faktiska förlusterna. I den händelse att de faktiska förlusterna var högre begränsades ersättningen till beloppet för den preliminära objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten, med möjlig hänsyn till oförutsebara kostnader. I alla händelser kunde ersättningen inte bli högre än de faktiska förluster som uppkommit för företaget.

| (161) | När det gäller ”rimlig vinst” är beräkningen av denna enligt vägtransportlagen (43) kopplad till nödvändigheten för bussföretag att investera i sitt rullande materiel. Mer specifikt är den definierad som ”den summa som – efter avdrag för skatt ... – inte överstiger 1/8 av priset för de bussar som vanligen används för den kollektiva linjetrafik som står för trafiken enligt den allmänna trafikplikten minskad med summan av bussarnas totala faktiska värdeminskning och det kapital som använts till investeringar i driften av den kollektiva linjetrafiken, förutsatt att den behöriga myndigheten har godkänt att investeringarna tas med i beräkningen av den påvisbara förlusten.” Kommissionen noterar att den rimliga vinst som inkluderats i beräkningarna av den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten i det föreliggande fallet var omkring 5 % i avtalen i fråga och att en sådan vinst betraktas som rimlig för den regionala busstransportsektorn i Tjeckien. (44) Därför är beräkningen av den rimliga vinsten i avtalen i fråga förenlig med kraven i punkt 6 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(161)

När det gäller ”rimlig vinst” är beräkningen av denna enligt vägtransportlagen (43) kopplad till nödvändigheten för bussföretag att investera i sitt rullande materiel. Mer specifikt är den definierad som ”den summa som – efter avdrag för skatt ... – inte överstiger 1/8 av priset för de bussar som vanligen används för den kollektiva linjetrafik som står för trafiken enligt den allmänna trafikplikten minskad med summan av bussarnas totala faktiska värdeminskning och det kapital som använts till investeringar i driften av den kollektiva linjetrafiken, förutsatt att den behöriga myndigheten har godkänt att investeringarna tas med i beräkningen av den påvisbara förlusten.” Kommissionen noterar att den rimliga vinst som inkluderats i beräkningarna av den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten i det föreliggande fallet var omkring 5 % i avtalen i fråga och att en sådan vinst betraktas som rimlig för den regionala busstransportsektorn i Tjeckien. (44) Därför är beräkningen av den rimliga vinsten i avtalen i fråga förenlig med kraven i punkt 6 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007.

| (162) | Punkt 4 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 kräver att kostnader och inkomster ska beräknas enligt gällande revisions- och skattebestämmelser (punkt 4 i denna bilaga). Dessutom bör det för ökad insyn föras separata räkenskaper (punkt 5 i bilagan). |
| --- | --- |

(162)

Punkt 4 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 kräver att kostnader och inkomster ska beräknas enligt gällande revisions- och skattebestämmelser (punkt 4 i denna bilaga). Dessutom bör det för ökad insyn föras separata räkenskaper (punkt 5 i bilagan).

| (163) | De tjeckiska myndigheterna bekräftade att beräkningen av kostnader och inkomst genomfördes i enlighet med gällande revisions- och skattebestämmelser och att den gällande rättsliga ramen för alla företag i termer av redovisningsstandarder och nationella konkurrensregler krävde att företaget håller separata räkenskaper för sina skilda verksamheter, så kravet på separata räkenskaper respekterades därmed också. De tjeckiska myndigheterna bekräftade att de avtalsenliga betalningar som gjorts till regionala busstrafikföretag i regionen Ústí utifrån avtalen om allmän trafik infördes i räkenskaperna separat från den övriga verksamhet som genomförts på rent kommersiell basis, varmed man undvek all form av korssubventionering. |
| --- | --- |

(163)

De tjeckiska myndigheterna bekräftade att beräkningen av kostnader och inkomst genomfördes i enlighet med gällande revisions- och skattebestämmelser och att den gällande rättsliga ramen för alla företag i termer av redovisningsstandarder och nationella konkurrensregler krävde att företaget håller separata räkenskaper för sina skilda verksamheter, så kravet på separata räkenskaper respekterades därmed också. De tjeckiska myndigheterna bekräftade att de avtalsenliga betalningar som gjorts till regionala busstrafikföretag i regionen Ústí utifrån avtalen om allmän trafik infördes i räkenskaperna separat från den övriga verksamhet som genomförts på rent kommersiell basis, varmed man undvek all form av korssubventionering.

| (164) | Slutligen krävs i punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 att ersättning ska beviljas på sådant sätt att kollektivtrafikföretaget uppmuntras att fortsätta med eller utveckla en effektiv affärsverksamhet, som är objektivt bedömbar. Där krävs också att tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet uppmuntras. Metoden för ersättning i de avtal som här beaktas främjar en fortsatt effektiv affärsverksamhet samt tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet, särskilt eftersom ersättningar inte kan överstiga den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten. Transportföretagen har därmed incitament att förvalta sin verksamhet effektivt och tillhandahålla en tillräckligt hög kvalitet för passagerarna. Om företaget genererar ytterligare förluster som överstiger den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten kommer dessa förluster inte att ersättas. Kvalitetsnormerna för de tjänster som tillhandahålls garanteras av de kvalitetskrav som ingår i avtalen om allmän trafikplikt med företagen. Metoden för ersättning är därför förenlig med punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(164)

Slutligen krävs i punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 att ersättning ska beviljas på sådant sätt att kollektivtrafikföretaget uppmuntras att fortsätta med eller utveckla en effektiv affärsverksamhet, som är objektivt bedömbar. Där krävs också att tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet uppmuntras. Metoden för ersättning i de avtal som här beaktas främjar en fortsatt effektiv affärsverksamhet samt tillhandahållande av persontransporttjänster av tillräckligt god kvalitet, särskilt eftersom ersättningar inte kan överstiga den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten. Transportföretagen har därmed incitament att förvalta sin verksamhet effektivt och tillhandahålla en tillräckligt hög kvalitet för passagerarna. Om företaget genererar ytterligare förluster som överstiger den objektiva uppskattningen av den påvisbara förlusten kommer dessa förluster inte att ersättas. Kvalitetsnormerna för de tjänster som tillhandahålls garanteras av de kvalitetskrav som ingår i avtalen om allmän trafikplikt med företagen. Metoden för ersättning är därför förenlig med punkt 7 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007.

| (165) | Mot bakgrund av det ovannämnda drar kommissionen slutsatsen att alla kraven i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 har uppfyllts. |
| --- | --- |

(165)

Mot bakgrund av det ovannämnda drar kommissionen slutsatsen att alla kraven i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007 har uppfyllts.

| (166) | Följaktligen anser kommissionen att den ersättning som beviljats vissa regionala busstrafikföretag och som avses i skäl 96 under a) och c) är förenlig med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007, så att stödet enligt artikel 9 i denna bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantaget från kravet på förhandsanmälan. |
| --- | --- |

(166)

Följaktligen anser kommissionen att den ersättning som beviljats vissa regionala busstrafikföretag och som avses i skäl 96 under a) och c) är förenlig med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1370/2007, så att stödet enligt artikel 9 i denna bör anses vara förenligt med den inre marknaden och undantaget från kravet på förhandsanmälan.

7.2.2   Ökning av eget kapital för DP Ústí (åtgärd som avses i skäl 96 under e))

| (167) | Enligt de tjeckiska myndigheterna är den ökning av det egna kapitalet för DP Ústí med 160 000 000 CZK som genomfördes av kommunen Ústí nad Labem år 2006 förenlig med den inre marknaden i egenskap av en åtgärd som möter behovet av samordning av transporten i linje med artikel 3.1 b i förordning (EEG) nr 1107/70 (45). Under detta undantag är stöd för samordning av transport förenlig med den inre marknaden ”när stöd beviljas företag som måste bära kostnader för den infrastruktur som de använder, medan andra företag inte drabbas av liknande kostnader. Då värdet av sådant stöd beräknas, skall hänsyn tas till de infrastrukturkostnader som konkurrerande transportmedel inte behöver bära.” |
| --- | --- |

(167)

Enligt de tjeckiska myndigheterna är den ökning av det egna kapitalet för DP Ústí med 160 000 000 CZK som genomfördes av kommunen Ústí nad Labem år 2006 förenlig med den inre marknaden i egenskap av en åtgärd som möter behovet av samordning av transporten i linje med artikel 3.1 b i förordning (EEG) nr 1107/70 (45). Under detta undantag är stöd för samordning av transport förenlig med den inre marknaden ”när stöd beviljas företag som måste bära kostnader för den infrastruktur som de använder, medan andra företag inte drabbas av liknande kostnader. Då värdet av sådant stöd beräknas, skall hänsyn tas till de infrastrukturkostnader som konkurrerande transportmedel inte behöver bära.”

| (168) | Förordning (EEG) nr 1107/70 upphävdes genom förordning (EG) nr 1370/2007, så att förenligheten för stöd för uppförande av transportinfrastruktur nu kan undersökas direkt under artikel 93 i fördraget. Kommissionen anser att den kapitalökning som tillhandahölls av kommunen Ústí nad Labem för att finansiera DP Ústís uppförande av en trådbusslinje utgör en samordningsaktivitet enligt vad som avses i denna bestämmelse eftersom syftet är att överföra transportverksamhet från ett transportsätt till ett annat. |
| --- | --- |

(168)

Förordning (EEG) nr 1107/70 upphävdes genom förordning (EG) nr 1370/2007, så att förenligheten för stöd för uppförande av transportinfrastruktur nu kan undersökas direkt under artikel 93 i fördraget. Kommissionen anser att den kapitalökning som tillhandahölls av kommunen Ústí nad Labem för att finansiera DP Ústís uppförande av en trådbusslinje utgör en samordningsaktivitet enligt vad som avses i denna bestämmelse eftersom syftet är att överföra transportverksamhet från ett transportsätt till ett annat.

| (169) | I linje med dess beslutspraxis (46) är stöd som beviljas företag för samordning av transport förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 93 i EUF-fördraget, om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Stödet bidrar till ett mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- | --- |

(169)

I linje med dess beslutspraxis (46) är stöd som beviljas företag för samordning av transport förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 93 i EUF-fördraget, om följande villkor är uppfyllda:

a)

Stödet bidrar till ett mål av gemensamt intresse.

| b) | Stödet är nödvändigt och proportionellt. |
| --- | --- |

b)

Stödet är nödvändigt och proportionellt.

| c) | Tillträdet till infrastrukturen i fråga är öppet för alla användare på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

c)

Tillträdet till infrastrukturen i fråga är öppet för alla användare på ett icke-diskriminerande sätt.

| d) | Stödet leder inte till snedvriden konkurrens i motsättning till det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

d)

Stödet leder inte till snedvriden konkurrens i motsättning till det gemensamma intresset.

7.2.2.1   Mål av allmänt intresse

| (170) | Unionen har under en tid följt en policy som syftar till att balansera olika transportmedel samt stärka konkurrenskraften för intermodal transport i förhållande till vägtransport. Huvudsyftet med unionens intermodala transportpolicy är att åstadkomma en trafikomställning från vägtransport till andra transportsätt. Vitboken om den gemensamma transportpolitiken (47) uppmuntrar användningen av miljövänliga transportsätt för att göra dem till konkurrenskraftiga alternativ till vägtransport. |
| --- | --- |

(170)

Unionen har under en tid följt en policy som syftar till att balansera olika transportmedel samt stärka konkurrenskraften för intermodal transport i förhållande till vägtransport. Huvudsyftet med unionens intermodala transportpolicy är att åstadkomma en trafikomställning från vägtransport till andra transportsätt. Vitboken om den gemensamma transportpolitiken (47) uppmuntrar användningen av miljövänliga transportsätt för att göra dem till konkurrenskraftiga alternativ till vägtransport.

| (171) | Kommissionen påpekar att transportsektorn påverkas av negativa externaliteter på grund av att olika transportsätt inte betalar den verkliga kostnad som de orsakar för samhället. Det leder till att den intermodala konkurrensen är snedvriden och leder till marknadsmisslyckanden. Därför anser kommissionen att det kan bli nödvändigt för staten att ingripa genom att samordna åtgärder inom transportsektorn. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen påpekar att transportsektorn påverkas av negativa externaliteter på grund av att olika transportsätt inte betalar den verkliga kostnad som de orsakar för samhället. Det leder till att den intermodala konkurrensen är snedvriden och leder till marknadsmisslyckanden. Därför anser kommissionen att det kan bli nödvändigt för staten att ingripa genom att samordna åtgärder inom transportsektorn.

| (172) | Kapitalökningen i fråga gavs uteslutande för att finansiera DP Ústís uppförande av en trådbusslinje (Ústí nad Labem–Střekov) för att förbättra trafikflödena mellan dessa båda geografiska punkter och minska miljöföroreningarna. Stödet syftar därmed till att främja intermodalitet och förbättra miljöstandarderna för transporter i regionen Ústí, vilket är i linje med unionens allmänna intresse. Därför drar kommissionen slutsatsen att åtgärden bidrar till att uppnå ett klart definierat mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(172)

Kapitalökningen i fråga gavs uteslutande för att finansiera DP Ústís uppförande av en trådbusslinje (Ústí nad Labem–Střekov) för att förbättra trafikflödena mellan dessa båda geografiska punkter och minska miljöföroreningarna. Stödet syftar därmed till att främja intermodalitet och förbättra miljöstandarderna för transporter i regionen Ústí, vilket är i linje med unionens allmänna intresse. Därför drar kommissionen slutsatsen att åtgärden bidrar till att uppnå ett klart definierat mål av allmänt intresse.

7.2.2.2   Stödets nödvändighet och rimliga omfattning

| (173) | Kommissionen anser att åtgärden är nödvändig för att uppnå målet att överföra en del av transportverksamheten från en ordinär busslinje till en trådbusslinje och därmed uppmuntra mer miljövänlig kollektivtrafik. I avsaknad av stöd skulle en sådan övergång inte ske och transporten på linjen i fråga skulle fortsätta utföras med mindre miljövänliga busstransporter. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen anser att åtgärden är nödvändig för att uppnå målet att överföra en del av transportverksamheten från en ordinär busslinje till en trådbusslinje och därmed uppmuntra mer miljövänlig kollektivtrafik. I avsaknad av stöd skulle en sådan övergång inte ske och transporten på linjen i fråga skulle fortsätta utföras med mindre miljövänliga busstransporter.

| (174) | Kommissionen noterar att DPÚK i sina synpunkter sade sig ha föreslagit myndigheterna ett betydligt billigare alternativ för en miljövänlig lokal transporttjänst på linjen Ústí nad Labem–Střekov (baserad på CNG-bussar i stället för DP Ústís trådbussar), men att detta alternativ tillbakavisades. Emellertid har de tjeckiska myndigheterna ingen formell registrering av något formellt bidrag från DPÚK om ett alternativt projekt för att säkra mer miljövänlig transport inom kommunen. Det projekt som bifogats DPÚK:s bidrag är daterat juni 2001 och var därmed inte relevant vid tiden för den bedömda kapitalökningen. Dessutom hävdar de tjeckiska myndigheterna att linjen Ústí nad Labem–Střekov var en väsentlig del av det trådbussnät som gradvis uppförts sedan 1984 och som varit i drift sedan 1988. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen noterar att DPÚK i sina synpunkter sade sig ha föreslagit myndigheterna ett betydligt billigare alternativ för en miljövänlig lokal transporttjänst på linjen Ústí nad Labem–Střekov (baserad på CNG-bussar i stället för DP Ústís trådbussar), men att detta alternativ tillbakavisades. Emellertid har de tjeckiska myndigheterna ingen formell registrering av något formellt bidrag från DPÚK om ett alternativt projekt för att säkra mer miljövänlig transport inom kommunen. Det projekt som bifogats DPÚK:s bidrag är daterat juni 2001 och var därmed inte relevant vid tiden för den bedömda kapitalökningen. Dessutom hävdar de tjeckiska myndigheterna att linjen Ústí nad Labem–Střekov var en väsentlig del av det trådbussnät som gradvis uppförts sedan 1984 och som varit i drift sedan 1988.

| (175) | Linjen Ústí nad Labem–Střekov uppfördes alltså som en väsentlig del av det befintliga trådbussystem som byggts, ägs och drivs av DP Ústí. Dessutom finns inga tydliga belägg för att något rimligt och tillgängligt alternativ fanns vid tiden för kapitalökningen. Därför anser kommissionen att eventuella alternativa lösningar för just denna del av nätet från konkurrerande leverantörer inte var ett rimligt alternativ som skulle behöva beaktas av kommunen Ústí nad Labem. |
| --- | --- |

(175)

Linjen Ústí nad Labem–Střekov uppfördes alltså som en väsentlig del av det befintliga trådbussystem som byggts, ägs och drivs av DP Ústí. Dessutom finns inga tydliga belägg för att något rimligt och tillgängligt alternativ fanns vid tiden för kapitalökningen. Därför anser kommissionen att eventuella alternativa lösningar för just denna del av nätet från konkurrerande leverantörer inte var ett rimligt alternativ som skulle behöva beaktas av kommunen Ústí nad Labem.

| (176) | När det gäller åtgärdens proportionalitet har kommissionen tidigare godkänt investeringsstöd för transportinfrastruktur upp till en stödnivå på 50 % (48). Under den senaste tiden, när medlemsstater har visat på det ekonomiska behovet av en högre stödnivå, har kommissionen varit villig att acceptera sådana högre nivåer i berättigade fall (49). |
| --- | --- |

(176)

När det gäller åtgärdens proportionalitet har kommissionen tidigare godkänt investeringsstöd för transportinfrastruktur upp till en stödnivå på 50 % (48). Under den senaste tiden, när medlemsstater har visat på det ekonomiska behovet av en högre stödnivå, har kommissionen varit villig att acceptera sådana högre nivåer i berättigade fall (49).

| (177) | I det föreliggande fallet innebar den åtgärd som avses i skäl 96 under e) en stödnivå på 89 % till förmån för DP Ústí: de sammanlagda kostnaderna för uppförandet av trådbusslinjen uppgick till omkring 179,3 miljoner CZK, medan 160 miljoner CZK av detta finansierades genom kapitalökningen. Inte desto mindre anser kommissionen att kapitalökningen är proportionerlig för att uppnå det angivna målet av allmänt intresse, av följande skäl:






  — | I motsats till stöd i form av ett direkt bidrag beviljades stödet i fråga genom en kapitalökning. Detta innebär att det faktiska stödbeloppet som var involverat i operationen är avsevärt lägre än värdet på kapitalökningen, eftersom kommunen Ústí nad Labem var ensam aktieägare i DP Ústí både före och efter kapitalökningen. Som en 100-procentig aktieägare i DP Ústí behåller kommunen Ústí nad Labem ett indirekt ägande av den trådbusslinje som finansieras genom kapitalökningen och kommer att kunna erhålla vinst från dess drift eller från dess eventuella försäljning eftersom värdet på DP Ústí skulle ökas på grund av denna investering. Tillhandahållandet av finansiering i form av en kapitalökning innebär därför att den faktiska stödnivån är lägre än den som följer av en enkel jämförelse av kapitalökningen med de totala kostnaderna för projektet. |
| --- | --- | --- |

(177)

I det föreliggande fallet innebar den åtgärd som avses i skäl 96 under e) en stödnivå på 89 % till förmån för DP Ústí: de sammanlagda kostnaderna för uppförandet av trådbusslinjen uppgick till omkring 179,3 miljoner CZK, medan 160 miljoner CZK av detta finansierades genom kapitalökningen. Inte desto mindre anser kommissionen att kapitalökningen är proportionerlig för att uppnå det angivna målet av allmänt intresse, av följande skäl:

—

I motsats till stöd i form av ett direkt bidrag beviljades stödet i fråga genom en kapitalökning. Detta innebär att det faktiska stödbeloppet som var involverat i operationen är avsevärt lägre än värdet på kapitalökningen, eftersom kommunen Ústí nad Labem var ensam aktieägare i DP Ústí både före och efter kapitalökningen. Som en 100-procentig aktieägare i DP Ústí behåller kommunen Ústí nad Labem ett indirekt ägande av den trådbusslinje som finansieras genom kapitalökningen och kommer att kunna erhålla vinst från dess drift eller från dess eventuella försäljning eftersom värdet på DP Ústí skulle ökas på grund av denna investering. Tillhandahållandet av finansiering i form av en kapitalökning innebär därför att den faktiska stödnivån är lägre än den som följer av en enkel jämförelse av kapitalökningen med de totala kostnaderna för projektet.

| — | När det gäller incitamenteffekten förefaller det, på grund av beloppet för investeringen i detta projekt, osannolikt att DP Ústí skulle kunna genomföra dessa investeringar utan ytterligare kapital. Kommissionen noterar i detta avseende att uppförandet av andra, mindre betydande delar av trådbussnätet i Ústí nad Labem finansierades på andra sätt (t.ex. banklån som uppgick till 5 miljoner CZK och 35 miljoner CZK under 2004 och 2005 eller till 40 miljoner CZK under 2007 – se punkt 7.1.2 ovan). Trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov var emellertid den sista återstående betydande delen av det trådbussnät som varit under uppförande i Ústí nad Labem sedan 1984. |
| --- | --- |

—

När det gäller incitamenteffekten förefaller det, på grund av beloppet för investeringen i detta projekt, osannolikt att DP Ústí skulle kunna genomföra dessa investeringar utan ytterligare kapital. Kommissionen noterar i detta avseende att uppförandet av andra, mindre betydande delar av trådbussnätet i Ústí nad Labem finansierades på andra sätt (t.ex. banklån som uppgick till 5 miljoner CZK och 35 miljoner CZK under 2004 och 2005 eller till 40 miljoner CZK under 2007 – se punkt 7.1.2 ovan). Trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov var emellertid den sista återstående betydande delen av det trådbussnät som varit under uppförande i Ústí nad Labem sedan 1984.

| — | Kommissionen noterar dessutom att resurserna från ökningen av det egna kapitalet på 160 miljoner CZK är strikt öronmärkta för användning uteslutande för finansiering av uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov. Resurserna från kapitalökningen hålls på ett separat konto för DP Ústí, från vilket betalningar görs för uppförandet av trådbusslinjen. Pengarna kan därmed inte användas för möjlig korssubventionering av DP Ústís transportverksamhet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen noterar dessutom att resurserna från ökningen av det egna kapitalet på 160 miljoner CZK är strikt öronmärkta för användning uteslutande för finansiering av uppförandet av trådbusslinjen Ústí nad Labem–Střekov. Resurserna från kapitalökningen hålls på ett separat konto för DP Ústí, från vilket betalningar görs för uppförandet av trådbusslinjen. Pengarna kan därmed inte användas för möjlig korssubventionering av DP Ústís transportverksamhet.

| — | Slutligen finansierades den resterande delen av kostnaderna för uppförande av trådbusslinjen på 19,3 miljoner CZK med DP Ústís egna medel. Därmed har stödet begränsats till det minsta belopp som krävdes för att fylla finansieringsluckan i projektet. |
| --- | --- |

—

Slutligen finansierades den resterande delen av kostnaderna för uppförande av trådbusslinjen på 19,3 miljoner CZK med DP Ústís egna medel. Därmed har stödet begränsats till det minsta belopp som krävdes för att fylla finansieringsluckan i projektet.

| (178) | Därför anser kommissionen att stödet är proportionerligt för att uppnå det angivna målet av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(178)

Därför anser kommissionen att stödet är proportionerligt för att uppnå det angivna målet av allmänt intresse.

7.2.2.3   Tillträdet till infrastrukturen i fråga är öppet för alla användare på ett icke-diskriminerande sätt

| (179) | Som en del av kollektivtrafiksystemet kommer användningen av trådbussar att vara öppen för alla passagerare på icke-diskriminerande basis. |
| --- | --- |

(179)

Som en del av kollektivtrafiksystemet kommer användningen av trådbussar att vara öppen för alla passagerare på icke-diskriminerande basis.

7.2.2.4   Stödet får inte bidra till snedvriden konkurrens i motsättning till det allmänna intresset

| (180) | Transport med trådbuss kräver viss grundläggande infrastruktur för att utgöra ett gångbart alternativ till vägtransporter. Givet att kapitalökningen är begränsad till de ytterligare kostnader som krävs för uppförandet av trådbusslinjen och inte omfattar DP Ústís driftskostnader, kommer den åtgärd som avses i skäl 96 under e) inte att leda till snedvriden konkurrens gentemot transport med buss i en omfattning som står i motsättning till det allmänna intresset. |
| --- | --- |

(180)

Transport med trådbuss kräver viss grundläggande infrastruktur för att utgöra ett gångbart alternativ till vägtransporter. Givet att kapitalökningen är begränsad till de ytterligare kostnader som krävs för uppförandet av trådbusslinjen och inte omfattar DP Ústís driftskostnader, kommer den åtgärd som avses i skäl 96 under e) inte att leda till snedvriden konkurrens gentemot transport med buss i en omfattning som står i motsättning till det allmänna intresset.

| (181) | Därför drar kommissionen slutsatsen att det statliga stöd som denna operation medför kan bedömas vara förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 93 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(181)

Därför drar kommissionen slutsatsen att det statliga stöd som denna operation medför kan bedömas vara förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 93 i EG-fördraget.

8.   SLUTSATS

| (182) | Mot bakgrund av det ovannämnda drar kommissionen slutsatsen att ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 och de garantier som beviljats av kommunen Ústí nad Labem till förmån för DP Ústí för att säkra lån på 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(182)

Mot bakgrund av det ovannämnda drar kommissionen slutsatsen att ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 och de garantier som beviljats av kommunen Ústí nad Labem till förmån för DP Ústí för att säkra lån på 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

| (183) | Kommissionen konstaterar vidare att ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden 2005–2006 och ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden mellan den 9 september 2006 och den 31 december 2006 utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget, vilket är förenligt med den inre marknaden och undantaget från det krav på förhandsanmälan som avses i artikel 108.3 i fördraget enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1370/2007. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen konstaterar vidare att ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden 2005–2006 och ersättningar som beviljats av regionen Ústí till vissa regionala busstrafikföretag för fullgörande av allmän trafikplikt under perioden mellan den 9 september 2006 och den 31 december 2006 utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget, vilket är förenligt med den inre marknaden och undantaget från det krav på förhandsanmälan som avses i artikel 108.3 i fördraget enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1370/2007.

| (184) | Slutligen konstaterar kommissionen att kapitalökningen på 160 miljoner CZK från kommunen Ústí nad Labems sida till förmån för DP Ústí utgör statligt stöd som Tjeckien olagligen genomförde i strid med artikel 108.3 i fördraget. Det statliga stöd som beror på denna operation kan dock bedömas vara förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 93 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(184)

Slutligen konstaterar kommissionen att kapitalökningen på 160 miljoner CZK från kommunen Ústí nad Labems sida till förmån för DP Ústí utgör statligt stöd som Tjeckien olagligen genomförde i strid med artikel 108.3 i fördraget. Det statliga stöd som beror på denna operation kan dock bedömas vara förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 93 i EG-fördraget.

| (185) | Kommissionen har därför beslutat: |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen har därför beslutat:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Tjeckien genomförde till förmån för ČSAD BUS Ústí nad Labem, a.s., Dopravní podnik města Ústí nad Labem, a.s., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova, a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s., Autobusová doprava, s.r.o., Podbořany, Miroslav Ohem – SADO, Petr Frommel – FOBUS, Petr Stejskal – SPORTBUS och Vilém Graupner, stroj. a stav. Údržba, i form av ersättning för allmän trafik under perioden 2005 till 2006 är förenligt med den inre marknaden enligt förordning (EG) nr 1370/2007 och därmed artikel 93 i fördraget.

Det statliga stöd som Tjeckien genomförde till förmån för ČSAD Semily, a.s., Dopravní podnik města Děčín, a.s., ČSAD Střední Čechy, spol. s.r.o., Dopravní podnik Teplice, s.r.o., Dopravní podnik města Ústí nad Labem, a.s., Dopravní podnik měst Chomutova a Jirkova, a.s., och Dopravní podnik Mladá Boleslav, s.r.o., i form av ersättning för allmän trafik under perioden från den 9 september 2006 till den 31 december 2006 är förenligt med den inre marknaden enligt förordning (EG) nr 1370/2007 och därmed artikel 93 i fördraget.

Det statliga stöd som Tjeckien olagligen genomförde i strid med artikel 108.3 i fördraget till förmån för Dopravní podnik města Ústí nad Labem, a.s., i form av en kapitalökning som uppgick till 160 miljoner CZK är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 93 i fördraget.

Artikel 2

Den åtgärd som Tjeckien genomförde för Autobusy Karlovy Vary, a.s., Autobusy Kavka, a.s., ČSAD Slaný, a.s., Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova, a.s., och ZDAR, a.s., i form av ersättning för allmän trafik under perioden från den 9 september 2006 till den 2 juni 2007 och för Dopravní podnik města Ústí nad Labem, a.s., i form av garantier som uppgick till 35 miljoner CZK och 5 miljoner CZK utgör inte statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Kommissionens beslut av den 16 april 2008 (EUT C 187, 24.7.2008, s. 14).

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

3

(4)  Enligt de tjeckiska myndigheterna drivs merparten av marknaden för offentliga busstransporter för passagerare på basis av avtal om allmän trafikplikt.

4

(5)  Vissa bestämmelser i vägtransportlagen, särskilt när det gäller allmän trafikplikt, upphävdes i juli 2010 genom lag nr 194/2010 Coll., om kollektivtrafik, och ersattes av specifika bestämmelser i den senare lagen. Den rättsliga ram som beskrivs i denna punkt speglar emellertid situationen under den period som är relevant för bedömningen av de påstådda åtgärderna med statligt stöd, dvs. åren 2004–2007.

5

(6)  Före Tjeckiens anslutning till unionen garanterades ersättningen för förluster från allmän trafikplikt genom avtal mellan kommunen och huvudleverantören av allmän trafik. Dessa avtal, trots att de inte formellt var avtal om allmän trafikplikt med avseende på formen, motsvarade väsentligen till sin karaktär sådana avtal. Grunden för beräkning av ersättningen var ett expertutlåtande om förutsedda förluster från driften av kollektivtrafiklinjen såsom den fastställs genom den allmänna trafikplikten. Om den faktiska förlusten skilde sig betydligt från den förlust som förutsågs i expertutlåtandet, gjordes den slutliga uppgörelsen i slutet av kalenderåret. Samma princip gällde för eventuella överkompensationer.

6

(7)  Rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (EGT L 156, 28.6.1969, s. 1).

7

(8)  Enligt tjeckisk lagstiftning överensstämmer ersättningen för avtal om allmän trafik med begreppet påvisbar förlust. För ett liknande fall, se även kommissionens beslut C 3/08 (ex NN 102/05) av den 26 november 2008 – Republiken Tjeckien rörande ersättning för allmän trafikplikt till bussföretag i Sydmähren (EUT L 97, 16.4.2009, s. 14), eller kommissionens beslut K(2008) 1627 slutlig N 495/07 av den 30 april 2008 – Republiken Tjeckien – Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (EUT C 152, 18.6.2008, s. 21).

8

(9)  Den skäliga vinsten ska förstås som ’den summa som – efter avdrag för skatt ... – inte överstiger 1/8 av priset för de bussar som vanligen används för den kollektiva linjetrafik som står för trafiken enligt den allmänna trafikplikten minskad med summan av bussarnas totala faktiska värdeminskning och det kapital som använts till investeringar i driften av den kollektiva linjetrafiken, förutsatt att den behöriga myndigheten har godkänt att investeringarna tas med i beräkningen av den påvisbara förlusten’.

9

(10)  Dekret från transport- och kommunikationsministeriet nr 50/1998 Coll., om påvisbar förlust inom kollektiv linjetrafik, ersattes av förordning nr 493/2004 Coll. från den 21 september 2004. Förordning nr 493/2004 Coll. var i kraft till den 1 juli 2010, dvs. under den period när de ersättningar som undersöks beviljades.

10

(11)  Den aktuella och tidigare statligt ägda regionala busstrafikleverantören för regionen Ústí och regionen Liberec under 2004. DPÚK är en av de lagenliga efterföljarna till ČSAD efter dess upplösning i två regionala bussföretag: ett för regionen Ústí (DPÚK) och ett för regionen Liberec.

11

(12)  Även med siffror som korrigerats av de tjeckiska myndigheterna motsvarar de belopp som anges i tabellen inte helt den givna formeln i vissa fall (påvisbar förlust i CZK/km multiplicerat med antal kilometer motsvarar inte helt den totala påvisbara förlusten i CZK). Skillnaderna är dock endast marginella och i samtliga fall är de belopp som anges i tabell 2 (ersättning som faktiskt getts) lägre än resultaten av de logiska formlerna.

12

(13)  Det förväntade priset för transporttjänster är summan av de ekonomiskt tillåtliga kostnader som bör uppkomma för ett företag vid fullgörandet av allmän trafikplikt och en rimlig vinst i samband med dessa utgifter.

13

(14)  Förutsedd inkomst är intäkter och inkomster som bör uppnås av företaget vid fullgörandet av den allmänna trafikplikten, inklusive inkomst från biljettförsäljning.

14

(15)  I vissa fall motsvarar de belopp som anges i tabellen inte helt de matematiska formlerna (förväntat totalpris för trafiktjänsterna beräknas som antal km multiplicerat med förväntat totalpris för trafiktjänster; förväntad total inkomst beräknas som antal km multiplicerat med förutsedd inkomst i CZK/km, påvisbar förlust i CZK/km beräknas som förväntat pris för trafiktjänster i CZK/km minus förutsedd inkomst i CZK/km, etc.). Enligt de tjeckiska myndigheterna förhandlades den påvisbara förlusten med vissa transportleverantörer så att den var lägre än skillnaden mellan det förväntade priset för trafiktjänsterna och den förutsedda inkomsten.

15

(16)  Skälet till varför vissa namn förekommer mer än en gång är att det finns flera avtal som involverar samma tjänsteleverantör. I vissa fall motsvarar de belopp som anges i tabellen inte helt den givna formeln (påvisbar förlust i CZK/km multiplicerat med antalet kilometer motsvarar inte helt den totala påvisbara förlusten i CZK). Skillnaderna är dock endast marginella och i samtliga fall är de belopp som anges i tabell 7 nedan (ersättning som faktiskt getts) lägre än resultaten av de matematiska formlerna.

16

(17)  Efter upphörandet av DPÚK:s verksamhet den 8 september 2006 och till följd av att det företag som valts som ersättare i upphandlingen underlät att tillhandahålla tjänsten.

17

(18)  Senare avtal för dessa linjer, som inte utgör ämnet för detta beslut, slöts genom ett öppet, insynsvänligt och ovillkorligt tilldelningsförfarande där det enda kriteriet var priset på den erbjudna tjänsten. Dessa avtal slöts för en period på åtta år.

18

(19)  I vissa fall motsvarar de belopp som anges i tabellen inte helt den givna formeln (påvisbar förlust i CZK/km multiplicerat med antalet kilometer motsvarar inte helt den totala påvisbara förlusten i CZK). Skillnaderna är dock endast marginella och i samtliga fall är de belopp som anges i tabell 9 nedan (ersättning som faktiskt getts) lägre än resultaten av de matematiska formlerna.

19

(20)  Bank som tillhör Société Générale Group.

20

(21)  Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30).

21

(22)  Mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (REG 2003, s. I-7747). För de fyra Altmark-villkoren, se skäl 98.

22

(23)  De tjeckiska myndigheterna noterade vidare att det faktum att regionen Ústí offentliggjorde den andra koncessionsrundan visade dess öppna och insynsvänliga hållning eftersom villkoren för offentlig upphandling med ett icke-offentligt förfarande skulle vara uppfyllda i det aktuella fallet (enligt artikel 31.1 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114)).

23

(24)  Zdar, a.s., stod för grundläggande kollektivtrafik i ett område av regionen Ústí.

24

(25)  Rådets förordning (EEG) nr 1107/70 av den 4 juni 1970 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (EGT L 130, 15.6.1970, s. 1). Fastän förordningen upphävdes från den 3 december 2009 var den i kraft vid tiden för kapitalökningen 2006.

25

(26)  Detta tillvägagångssätt är förenligt med kommissionens allmänna strategi för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom andra sektorer. Se särskilt punkt 48 i kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, 11.1.2012, s. 4).

26

(27)  Se skäl 17.

27

(28)  Denna slutsats påverkar inte kommissionens bedömning gällande tillämpningen av EG-lagstiftningen med avseende på offentlig upphandling.

28

(29)  I detta avseende, se även kommissionens meddelande om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som anförs i fotnot 32, punkt 3.6.2.

29

(30)  Mål 730/79, Philip Morris (REG 1980, s. 2671), punkt 11, och de förenade målen T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 och T-23/98 Alzetta (REG 2000, s. II-2319), punkt 80.

30

(31)  Målet Alzetta, punkterna 141–147, och målet Altmark.

31

(32)  Mål T-288/97, Friuli-Venezia Giulia (REG 2001, s. II-1619), punkt 41.

32

(33)  EGT C 71, 11.3.2000, s. 14.

33

(34)  Målet Altmark, punkterna 77 och 78.

34

(35)  Mål 156/77, kommissionen mot Belgien (REG 1978, s. I-1881), punkt 10.

35

(36)  Mål T-157/01, Danske Busvognmænd (Combus) (REG 2004, s. II-917), punkterna 77–79.

36

(37)  Mål C-504/07, Antrop m.fl. (REG 2009, s. I-3867).

37

(38)  Kommissionen hänvisar även i detta avseende till det resonemang som utvecklats i skälen 307 till 313 i dess beslut K(2010) 975 slutlig av den 24 februari 2010 i ärende C 41/08 (ex NN 35/08) om avtal om trafiktjänster på grund av allmän trafikplikt mellan det danska transportministeriet och Danske Statsbaner (EUT L 7, 11.1.2011, s. 1). Detta beslut upphävdes av tribunalen i mål T-92/11, Jørgen Andersen mot Europeiska kommissionen (REG 2013, s. II-0000). Domen är för närvarande under överklagande inför domstolen i mål C-303/13 P.

38

(39)  Mål C-334/07 Ρ, kommissionen mot Freistaat Sachsen (REG 2008, s. I-9465), punkt 51.

39

(40)  De förenade målen C-465/09 Ρ–C-470/09 Ρ, Diputación Foral de Vizcaya m.fl. mot kommissionen (REG 2011, s. I-83), punkterna 125 och 128. Senast, mål T-570/08 RENV, Deutsche Post mot kommissionen (REG 2013, s. II-0000), punkt 167.

40

(41)  Artikel 5 i förordning (EG) nr 1370/2007 fastställer regler för tilldelning av avtal om allmän trafik. Enligt artikel 8.2 gäller emellertid följande: ”Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska avtal om allmän trafik på järnväg och väg tilldelas i enlighet med artikel 5 från och med 3 december 2019.” På denna grundval skulle avtalen om allmän trafik i fråga kunna tilldelas direkt. I alla händelser, för kontrakt som slutits efter den 31 december 2006 förklarade de tjeckiska myndigheterna att företagen valdes genom ett öppet, insynsvänligt och ovillkorligt tilldelningsförfarande där det enda kriteriet var priset på den erbjudna tjänsten. Dessa avtal slöts för en period på åtta år, så att regionen Ústí redan har vidtagit åtgärder för att gradvis efterleva artikel 5 i förordningen.

41

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska avtal om allmän trafik på järnväg och väg tilldelas i enlighet med artikel 5 från och med 3 december 2019

(42)  Artikel 2 e i förordning (EG) nr 1370/2007 definierar ”allmän trafikplikt” som ”krav som en behörig myndighet definierar eller fastställer för att sörja för kollektivtrafik av allmänt intresse som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor”.

42

(43)  Dekret från transport- och kommunikationsministeriet nr 50/1998 Coll., om påvisbar förlust inom kollektivtrafiken, ersattes av förordning nr 493/2004 Coll. av den 21 september 2004. Förordning nr 493/2004 Coll. var i kraft till den 1 juli 2010, dvs. under den period då de ersättningar som undersöks beviljades.

43

(44)  Se t.ex. kommissionens beslut C 3/08 (ex NN 102/05) av den 26 november 2008 – Republiken Tjeckien, rörande ersättning för allmän trafikplikt till bussföretag i Sydmähren (EUT L 97, 16.4.2009, s. 14), skäl 71.

44

(45)  Undantaget enligt artikel 3.1 b användes tidigare i ett antal kommissionsbeslut rörande program för statligt stöd. Se t.ex. kommissionens beslut K(2007) 3394 slutlig av den 18 juli 2007 i ärende N 720/06 – Port de Bruxelles (EUT C 307, 18.12.2007, s. 10), och kommissionens beslut K(2002) 3248 slutlig av den 18 september 2002 i ärende N 308/02 – Tilldelning av anslag för att främja investeringar för förvärv, underhåll, anläggande och utveckling av järnvägsinfrastruktur i delstaten Sachsen-Anhalt (EGT C 277, 14.11.2002, s. 2). När det gäller ad hoc-åtgärder tillämpades undantaget i fallet med investeringsstöd till förmån för Stora Enso Langerbrugge; se kommissionens beslut K(2004) 3351 av den 8 september 2004 i ärende C 73/03 – Investeringsstöd till förmån för Stora Enso Langerbrugge (EUT L 53, 26.2.2005, s. 66). De villkor som används i detta beslut för att bedöma förenligheten inkluderar: kvalificering av åtgärden som samordning av transporter, högre infrastrukturkostnader jämfört med konkurrerande transportsätt, maximal stödnivå på 50 % och förekomst av en incitamenteffekt.

45

(46)  Se punkt 52, kommissionens beslut av den 9 november 2011, SA.32632 (2011/N), Belgien, Intermodal Container Terminal Genk (EUT C 82, 21.3.2012, s. 2), kommissionens beslut av den 15 juni 2011, SA.32224, Nederländerna, utveckling av Alblasserdam Container Transferium (EUT C 215, 21.7.2011, s. 22), kommissionens beslut av den 20 juli 2010, C 17/10, Italien, Firmin srl (EUT C 278, 15.10.2010, s. 28), kommissionens beslut av den 27 juni 2012, SA.34056 (12/N), Förenade kungariket, Cable Car for London (EUT C 220, 25.7.2012, s. 6), kommissionens beslut av den 17 oktober 2012, SA.34501, Tyskland, utbyggnad av inlandshamnen Königs Wusterhausen/Wildau (EUT C 176, 21.6.2013, s. 1), och kommissionens beslut av den 18 mars 2013, SA.37402 (2013/N), Ungern, The intermodal development of the Freeport of Budapest (EUT C 141, 9.5.2014, s. 5).

46

(47)  Vitbok: Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010 (http://europa.eu/legislation_summaries/environment/tackling_climate_change/l24007_sv.htm).

47

(48)  Se kommissionens beslut av den 31 januari 2001 i ärende N 597/2000, Nederländerna – Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen (EGT C 102, 31.3.2001, s. 8), kommissionens beslut av den 14 september 2001 i ärende N 208/2000, Nederländerna – SOIT (EGT C 315, 4.11.2000, s. 22), kommissionens beslut av den 15 november 2000 i ärende N 755/1999, Italien – Bolzano (EGT C 71, 3.3.2001, s. 19), och kommissionens beslut av den 20 december 2010 i ärende N 490/10, Belgien – Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest (EUT C 122, 20.4.2011, s. 2).

48

(49)  Se kommissionens beslut av den 20 december 2011 i ärende SA.33434, Frankrike – Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre (EUT C 53, 23.2.2012, s. 2), kommissionens beslut av den 17 oktober 2012 i ärende SA.34501, Tyskland – utbyggnad av inlandshamnen Königs Wusterhausen/Wildau (EUT C 176, 21.6.2013, s. 1), kommissionens beslut av den 19 juni 2013 i ärende SA.35738, Grekland – Stöd för uppgradering av hamnen i Katakolo (EUT C 204, 18.7.2013, s. 3), och kommissionens beslut av den 2 juli 2013 i ärende SA.35418, Grekland – utbyggnad av hamnen i Pireus (EUT C 256, 5.9.2013, s. 2).

49

---

| 14.11.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/68

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 november 2014

om systemet för tidig varning som ska tillämpas av kommissionen och dess genomförandeorgan

(2014/792/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 56.1, och

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (2), särskilt artikel 17,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (3), särskilt artiklarna 7.6 och 11, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen, som är ansvarig för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget och andra medel som förvaltas av unionen med vederbörlig hänsyn tagen till principen om en sund ekonomisk förvaltning som fastställs i artiklarna 30–33 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, är skyldig att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. För att säkerställa att kommissionens utanordnare och genomförandeorgan får fullständig information om hot mot unionens ekonomiska intressen, är det nödvändigt att fastställa interna bestämmelser utöver kommissionens beslut C(2014) 2784 (4). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen, som är ansvarig för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget och andra medel som förvaltas av unionen med vederbörlig hänsyn tagen till principen om en sund ekonomisk förvaltning som fastställs i artiklarna 30–33 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, är skyldig att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. För att säkerställa att kommissionens utanordnare och genomförandeorgan får fullständig information om hot mot unionens ekonomiska intressen, är det nödvändigt att fastställa interna bestämmelser utöver kommissionens beslut C(2014) 2784 (4).

| (2) | I syfte att bekämpa bedrägeri och skydda unionens ekonomiska intressen använder kommissionen den centrala databas över uteslutna som avses i artikel 108 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 1302/2008 av den 17 december 2008 om den centrala databasen över uteslutna (5) och systemet för tidig varning i beslut 2008/969/EG, Euratom, av den 16 december 2008 om systemet för tidig varning som ska användas av kommissionens utanordnare och genomförandeorgan (6). I avvaktan på den lagstiftande myndighetens antagande av förslaget om ändring av budgetförordningen (7) är det nödvändigt att säkerställa att systemet för tidig varning (nedan kallat systemet) förblir effektivt. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att bekämpa bedrägeri och skydda unionens ekonomiska intressen använder kommissionen den centrala databas över uteslutna som avses i artikel 108 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 1302/2008 av den 17 december 2008 om den centrala databasen över uteslutna (5) och systemet för tidig varning i beslut 2008/969/EG, Euratom, av den 16 december 2008 om systemet för tidig varning som ska användas av kommissionens utanordnare och genomförandeorgan (6). I avvaktan på den lagstiftande myndighetens antagande av förslaget om ändring av budgetförordningen (7) är det nödvändigt att säkerställa att systemet för tidig varning (nedan kallat systemet) förblir effektivt.

| (3) | I mellantiden kommer syftet med systemet att förbli oförändrat. Systemet bör säkerställa att spridningen, inom kommissionen och dess genomförandeorgan, av information med begränsad spridning sker genom att man i systemet registrerar varningar om personer som skulle kunna utgöra ett hot mot gemenskapernas ekonomiska intressen och rykte, eller mot eventuella andra medel som förvaltas av unionen. |
| --- | --- |

(3)

I mellantiden kommer syftet med systemet att förbli oförändrat. Systemet bör säkerställa att spridningen, inom kommissionen och dess genomförandeorgan, av information med begränsad spridning sker genom att man i systemet registrerar varningar om personer som skulle kunna utgöra ett hot mot gemenskapernas ekonomiska intressen och rykte, eller mot eventuella andra medel som förvaltas av unionen.

| (4) | Mot bakgrund av att direktörerna för genomförandeorganen har ställning som utanordnare, en befogenhet som delegerats av kommissionen för genomförandet av driftsanslag, bör de ges tillgång till systemet på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för förvaltningen av administrativa anslag och driftsanslag. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av att direktörerna för genomförandeorganen har ställning som utanordnare, en befogenhet som delegerats av kommissionen för genomförandet av driftsanslag, bör de ges tillgång till systemet på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för förvaltningen av administrativa anslag och driftsanslag.

| (5) | Eftersom de chefer för unionens delegationer som fungerar som kommissionens utanordnare genom vidaredelegering i enlighet med artikel 56.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 har ställning som utanordnare, vilket är en befogenhet som delegerats av kommissionen för genomförandet av driftsanslag, bör de ges tillgång till systemet på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för förvaltningen av administrativa anslag och driftsanslag. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom de chefer för unionens delegationer som fungerar som kommissionens utanordnare genom vidaredelegering i enlighet med artikel 56.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 har ställning som utanordnare, vilket är en befogenhet som delegerats av kommissionen för genomförandet av driftsanslag, bör de ges tillgång till systemet på samma sätt som kommissionens generaldirektorat för förvaltningen av administrativa anslag och driftsanslag.

| (6) | Enligt artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 har byrån skyldighet att utan dröjsmål förse berörda avdelningar vid kommissionen med uppgifter om pågående utredningar, för att visa när det kan vara lämpligt att vidta administrativa säkerhetsåtgärder till skydd för unionens ekonomiska intressen. Enligt artikel 11 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 har den också skyldighet att upprätta en rapport efter avslutad utredning som ska åtföljas av rekommendationer från generaldirektören om huruvida åtgärder bör vidtas eller inte, särskilt av institutionerna. För att den behöriga utanordnaren ska kunna begära en varning är det nödvändigt att fastställa vilka uppgifter som Olaf ska överlämna till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 7.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 har byrån skyldighet att utan dröjsmål förse berörda avdelningar vid kommissionen med uppgifter om pågående utredningar, för att visa när det kan vara lämpligt att vidta administrativa säkerhetsåtgärder till skydd för unionens ekonomiska intressen. Enligt artikel 11 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 har den också skyldighet att upprätta en rapport efter avslutad utredning som ska åtföljas av rekommendationer från generaldirektören om huruvida åtgärder bör vidtas eller inte, särskilt av institutionerna. För att den behöriga utanordnaren ska kunna begära en varning är det nödvändigt att fastställa vilka uppgifter som Olaf ska överlämna till kommissionen.

| (7) | Olaf bör ges tillgång till systemet för att fullfölja sina utredningsuppgifter, sin underrättelseverksamhet och sin bedrägeriförebyggande verksamhet som utövas enligt förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. |
| --- | --- |

(7)

Olaf bör ges tillgång till systemet för att fullfölja sina utredningsuppgifter, sin underrättelseverksamhet och sin bedrägeriförebyggande verksamhet som utövas enligt förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

| (8) | För att underlätta situationen bör tillämpningen av systemet förenklas, antalet varningskategorier minskas, deras tillämpningsområde förtydligas och varningarnas benämningar göras självförklarande. |
| --- | --- |

(8)

För att underlätta situationen bör tillämpningen av systemet förenklas, antalet varningskategorier minskas, deras tillämpningsområde förtydligas och varningarnas benämningar göras självförklarande.

| (9) | Varningar om kontroller på grundval av uppgifter från Olaf bör föreslås av den behörige utanordnaren efter samråd med GD Budget och rättstjänsten, i nära samarbete med Olaf. |
| --- | --- |

(9)

Varningar om kontroller på grundval av uppgifter från Olaf bör föreslås av den behörige utanordnaren efter samråd med GD Budget och rättstjänsten, i nära samarbete med Olaf.

| (10) | Den behörige utanordnaren bör föreslå kommissionen varningar om uteslutning som bör bedömas på ett centraliserat sätt av generaldirektoratet för budget och rättstjänsten när så är lämpligt. När dessa varningar om uteslutning föreslås på grundval av de uppgifter som lämnas av Olaf bör de bedömas i nära samarbete med Olaf. Samma förfarande bör tillämpas när den behörige utanordnaren har för avsikt att vidta någon åtgärd som kan påverka de berörda personernas rättigheter. |
| --- | --- |

(10)

Den behörige utanordnaren bör föreslå kommissionen varningar om uteslutning som bör bedömas på ett centraliserat sätt av generaldirektoratet för budget och rättstjänsten när så är lämpligt. När dessa varningar om uteslutning föreslås på grundval av de uppgifter som lämnas av Olaf bör de bedömas i nära samarbete med Olaf. Samma förfarande bör tillämpas när den behörige utanordnaren har för avsikt att vidta någon åtgärd som kan påverka de berörda personernas rättigheter.

| (11) | Den ansvarige utanordnaren bör, i nära samarbete med Olaf, besluta om vilka följder som krävs för att skydda unionens ekonomiska intressen och bör dessutom underrätta Olaf om dessa beslut. |
| --- | --- |

(11)

Den ansvarige utanordnaren bör, i nära samarbete med Olaf, besluta om vilka följder som krävs för att skydda unionens ekonomiska intressen och bör dessutom underrätta Olaf om dessa beslut.

| (12) | Den ansvarige utanordnaren bör vara ansvarig för att begära att varningar förs in, ändras, tas bort eller förnyas. För att behålla en tillräcklig kontrollnivå bör en sådan begäran göras på den nivå som fastställs i kommissionens beslut C(2014) 2784. |
| --- | --- |

(12)

Den ansvarige utanordnaren bör vara ansvarig för att begära att varningar förs in, ändras, tas bort eller förnyas. För att behålla en tillräcklig kontrollnivå bör en sådan begäran göras på den nivå som fastställs i kommissionens beslut C(2014) 2784.

| (13) | Räkenskapsföraren bör säkerställa att lämpliga tekniska arrangemang finns för att systemet effektivt ska kunna tillämpas inom kommissionens centrala redovisningssystem. |
| --- | --- |

(13)

Räkenskapsföraren bör säkerställa att lämpliga tekniska arrangemang finns för att systemet effektivt ska kunna tillämpas inom kommissionens centrala redovisningssystem.

| (14) | Ingående uppgifter om betalningskraven och kvarstad kommer genom kommissionens centrala redovisningssystem att göras tillgängliga för alla kommissionens avdelningar och genomförandeorgan. Varningarna W3a (kvarstad) och W4 (betalningskrav) enligt beslut 2008/969/EG, Euratom bör upphöra. Enbart dessa uppgifter motiverar inte automatiskt en varning. Det krävs att den behörige utanordnarenen gör en bedömning av samtliga omständigheter i målet för att avgöra om en varning är nödvändig eller inte. |
| --- | --- |

(14)

Ingående uppgifter om betalningskraven och kvarstad kommer genom kommissionens centrala redovisningssystem att göras tillgängliga för alla kommissionens avdelningar och genomförandeorgan. Varningarna W3a (kvarstad) och W4 (betalningskrav) enligt beslut 2008/969/EG, Euratom bör upphöra. Enbart dessa uppgifter motiverar inte automatiskt en varning. Det krävs att den behörige utanordnarenen gör en bedömning av samtliga omständigheter i målet för att avgöra om en varning är nödvändig eller inte.

| (15) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8) ska kommissionens behandling av personuppgifter ske i överensstämmelse med de lagenliga behandlingskraven och kraven avseende överföring av uppgifter som anges i förordningen, och att denna behandling omfattas av förhandskontroll av Europeiska datatillsynsmannen efter anmälan från kommissionens uppgiftsskyddsombud. |
| --- | --- |

(15)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8) ska kommissionens behandling av personuppgifter ske i överensstämmelse med de lagenliga behandlingskraven och kraven avseende överföring av uppgifter som anges i förordningen, och att denna behandling omfattas av förhandskontroll av Europeiska datatillsynsmannen efter anmälan från kommissionens uppgiftsskyddsombud.

| (16) | Enligt bestämmelserna om uppgiftsskydd ska rätten för de personer vars uppgifter har eller kan komma att föras in i systemet fastställas. |
| --- | --- |

(16)

Enligt bestämmelserna om uppgiftsskydd ska rätten för de personer vars uppgifter har eller kan komma att föras in i systemet fastställas.

| (17) | Vissa rättigheter till uppgiftsskydd omfattas av undantag som anges i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001, vilka ska bedömas från fall till fall och tillämpas temporärt. Avdelningen med ansvar för att begära att relevanta uppgifter ändras, rättas eller tas bort bör besluta om tillämpningen av dessa undantag. |
| --- | --- |

(17)

Vissa rättigheter till uppgiftsskydd omfattas av undantag som anges i artikel 20 i förordning (EG) nr 45/2001, vilka ska bedömas från fall till fall och tillämpas temporärt. Avdelningen med ansvar för att begära att relevanta uppgifter ändras, rättas eller tas bort bör besluta om tillämpningen av dessa undantag.

| (18) | Den person som är föremål för en eventuell varning om uteslutning bör beredas möjlighet att uttrycka sina synpunkter skriftligen, innan en begäran om registrering av varningen avseende denna person görs i systemet. Samma möjlighet bör ges när den behöriga utanordnaren har för avsikt att vidta en åtgärd som kan påverka den berörda personens rättigheter. |
| --- | --- |

(18)

Den person som är föremål för en eventuell varning om uteslutning bör beredas möjlighet att uttrycka sina synpunkter skriftligen, innan en begäran om registrering av varningen avseende denna person görs i systemet. Samma möjlighet bör ges när den behöriga utanordnaren har för avsikt att vidta en åtgärd som kan påverka den berörda personens rättigheter.

| (19) | Om det föreligger vägande legitima skäl, bör denna möjlighet i undantagsfall ställas på framtiden för att skydda sekretessen i samband med utredningen eller det nationella rättsliga förfarandet. |
| --- | --- |

(19)

Om det föreligger vägande legitima skäl, bör denna möjlighet i undantagsfall ställas på framtiden för att skydda sekretessen i samband med utredningen eller det nationella rättsliga förfarandet.

| (20) | Tillämpningen av beslut 2008/969/EG, Euratom, bör fortsätta till och med den 1 juli 2015 i den utsträckning som detta är nödvändigt för att säkerställa efterlevnaden av rådets förordningar om restriktiva åtgärder, som antagits på grundval av artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (även kallat EUF-fördraget), intill dess att systemet för periodiserad redovisning kan bearbeta de uppgifter som finns i den relevanta databasen inom avdelningen med ansvar för de utrikespolitiska instrumenten. Detta sker i form av en registrering av en W5b-varning enligt beslut 2008/969/EG, Euratom. |
| --- | --- |

(20)

Tillämpningen av beslut 2008/969/EG, Euratom, bör fortsätta till och med den 1 juli 2015 i den utsträckning som detta är nödvändigt för att säkerställa efterlevnaden av rådets förordningar om restriktiva åtgärder, som antagits på grundval av artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (även kallat EUF-fördraget), intill dess att systemet för periodiserad redovisning kan bearbeta de uppgifter som finns i den relevanta databasen inom avdelningen med ansvar för de utrikespolitiska instrumenten. Detta sker i form av en registrering av en W5b-varning enligt beslut 2008/969/EG, Euratom.

| (21) | Beslut 2008/969/EG, Euratom bör fortsätta att gälla för W3a- och W4-varningar till den 1 juli 2015, vilka då bör ha omformats till kontrollbaserade varningar med avseende på tillämpningen av avsnitt 4 i detta beslut. |
| --- | --- |

(21)

Beslut 2008/969/EG, Euratom bör fortsätta att gälla för W3a- och W4-varningar till den 1 juli 2015, vilka då bör ha omformats till kontrollbaserade varningar med avseende på tillämpningen av avsnitt 4 i detta beslut.

| (22) | Genomförandet av detta beslut kräver en regelbunden utvärdering av systemets funktion samt av dess reella bidrag till skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(22)

Genomförandet av detta beslut kräver en regelbunden utvärdering av systemets funktion samt av dess reella bidrag till skyddet av unionens ekonomiska intressen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVSNITT 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte, mål och tillämpningsområde

1.   Genom detta beslut inrättas det system för tidig varning (nedan kallat systemet) som ska användas av kommissionens utanordnare och genomförandeorgan när de genomför Europeiska unionens allmänna budget och förvaltar eventuella andra medel som förvaltas av unionen.

2.   Systemet bidrar till att skydda unionens ekonomiska intressen och unionens anseende, samt till kampen mot bedrägeri och en sund ekonomisk förvaltning.

3.   Syftet med systemet är att

| a) | genom registrering av varningar informera kommissionens ansvariga utanordnare och genomförandeorganen om att en person skulle kunna utgöra ett hot mot unionens ekonomiska intressen och anseende eller mot eventuella andra medel som förvaltas av unionen, och |
| --- | --- |

a)

genom registrering av varningar informera kommissionens ansvariga utanordnare och genomförandeorganen om att en person skulle kunna utgöra ett hot mot unionens ekonomiska intressen och anseende eller mot eventuella andra medel som förvaltas av unionen, och

| b) | utifrån dessa varningar göra det möjligt för den behöriga utanordnaren att göra kontroller eller vidta lämpliga åtgärder, också de som avses i avsnitt 4. |
| --- | --- |

b)

utifrån dessa varningar göra det möjligt för den behöriga utanordnaren att göra kontroller eller vidta lämpliga åtgärder, också de som avses i avsnitt 4.

4.   Informationen bidrar till att säkerställa

| a) | förebyggande av risker genom kontroll på grundval av information i ett tidigt skede om en misstänkt person eller iakttagelser som rör






  — | väsentliga fel eller oriktigheter, |
| --- | --- | --- |

a)

förebyggande av risker genom kontroll på grundval av information i ett tidigt skede om en misstänkt person eller iakttagelser som rör

—

väsentliga fel eller oriktigheter,

| — | allvarligt fel i yrkesutövningen, |
| --- | --- |

—

allvarligt fel i yrkesutövningen,

| — | allvarliga kontraktsbrott, eller |
| --- | --- |

—

allvarliga kontraktsbrott, eller

| — | bedrägeri, korruption eller varje annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012 (9). |
| --- | --- |

—

bedrägeri, korruption eller varje annan olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012 (9).

| b) | Uteslutande av en person i enlighet med artiklarna 106.1 och 109.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. |
| --- | --- |

b)

Uteslutande av en person i enlighet med artiklarna 106.1 och 109.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  räkenskapsföraren
  : kommissionens räkenskapsförare eller den underordnade medarbetare som räkenskapsföraren har delegerat vissa uppgifter till i enlighet med artikel 69 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

b)   
  den behöriga utanordnaren
  : utanordnare genom delegering från kommissionen i den mening som avses i artikel 65 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 är ansvariga i enlighet med de interna reglerna för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget (nedan kallad budgeten), inklusive direktörer för genomförandeorgan och utanordnare genom vidaredelegering i den mening som avses i artikel 65 i den förordningen, vilka utövar funktionen som direktör och cheferna för unionens delegationer som fungerar som kommissionens utanordnare genom vidaredelegering i enlighet med artikel 56.2 i den förordningen.

c)   
  registrerade
  : en identifierbar person enligt vad som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter.

d)   
  resultat
  : fakta som upptäckts och kunnat fastställas under genomförandet av ett rättsligt åtagande, eller i samband med revisioner eller undersökningar som utförts av revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), internrevisionstjänsten (IAS) eller någon annan revision eller kontroll som genomförts under ansvar av den behöriga utanordnaren.

e)   
  rättsligt åtagande
  : ett åtagande som kommissionen ingått enligt avdelningarna V–VIII i del 1 och del 2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

f)   
  person
  : en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning som inte är en juridisk person enligt nedan:

| — | En mottagare enligt definitionen i artikel 2 i i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

—

En mottagare enligt definitionen i artikel 2 i i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

| — | En anbudssökande eller anbudsgivare. |
| --- | --- |

—

En anbudssökande eller anbudsgivare.

| — | En bidragssökande. |
| --- | --- |

—

En bidragssökande.

| — | En deltagare i en pristävling. |
| --- | --- |

—

En deltagare i en pristävling.

| — | En betald extern expert i enlighet med artikel 204 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

—

En betald extern expert i enlighet med artikel 204 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

| — | En person med rätt att företräda, fatta beslut eller utöva kontroll över en annan juridisk person enligt vad som avses i artikel 106.1 b och e i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

—

En person med rätt att företräda, fatta beslut eller utöva kontroll över en annan juridisk person enligt vad som avses i artikel 106.1 b och e i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

g)   
  allvarligt fel i yrkesutövningen
  : överträdelse av lagar, författningar eller etiska normer för det yrke som personen tillhör, samt eventuellt felaktigt agerande som påverkar personens yrkesmässiga trovärdighet.

h)   
  underentreprenör
  : en ekonomisk aktör som har föreslagits av en anbudssökande, anbudsgivare eller kontraktspart för att utföra delar av ett kontrakt, samtidigt som den upphandlande myndigheten inte har några direkta rättsliga åtaganden gentemot aktören.

i)   
  väsentligt fel eller oriktighet
  : väsentligt fel eller oriktighet enligt definitionen i artikel 166.2 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012.

j)   
  kontaktperson för varningen
  : den person inom det generaldirektorat som ansvarar för begäran som är ansvarig för varningen till dess att den tas bort.

Artikel 3

Systemets funktion

1.   Räkenskapsföraren ska säkerställa lämpliga tekniska arrangemang för en effektiv drift av systemet och dess övervakning.

Räkenskapsföraren ska föra in, ändra, förnya eller ta bort varningar som begärts av den behöriga utanordnaren.

2.   Räkenskapsföraren ska anta genomförandeåtgärder avseende tekniska aspekter och definiera därtill hörande förfaranden, också på säkerhetsområdet.

Räkenskapsföraren ska meddela dessa åtgärder till kommissionens generaldirektorat och till genomförandeorganen.

Artikel 4

Befogenhet och förfarande för att begära, ändra, förnya eller ta bort en varning

1.   Bara den behöriga utanordnaren får begära registrering, ändring, förnyelse eller borttagande av en varning.

2.   Den behöriga utanordnaren ska rikta begäran om registrering, ändring, förnyelse eller borttagande av varningar till räkenskapsföraren. Den behöriga utanordnaren ska använda formuläret i bilagan till detta beslut.

3.   Den kontaktperson för varningar som avses i artikel 8 ska kontrollera att kraven i artiklarna 11 och 12 är uppfyllda innan den överlämnar begäran till räkenskapsföraren.

Artikel 5

Tillgång till systemet

Kommissionens generaldirektorat och genomförandeorganen ska ges direkt tillgång till informationen i systemet via kommissionens centrala redovisningssystem.

Kommissionens generaldirektorat eller genomförandeorgan med ansvar för ett lokalt system kan använda det centrala redovisningssystemet för att få tillgång till informationen i systemet, under förutsättning att samstämmigheten mellan informationen kan garanteras i det lokala systemet och det centrala redovisningssystemet.

Artikel 6

Användningen av systemet

Information som lagras i systemet får bara användas för genomförandet av budgeten eller förvaltningen av andra eventuella medel som förvaltas av unionen. Detta ska inte påverka den information som ingår i den centrala databasen för uteslutning av anbud (nedan kallad databasen) som avses i artikel 1.2 och 1.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1302/2008 (10).

Olaf får använda uppgifterna i systemet och databasen för sina undersökningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av förordning (EG) nr 1073/1999 (”Olaf-förordningen”), och för att förebygga bedrägerier, bland annat genom riskanalyser.

Artikel 7

Tidpunkt för samråd om systemet

Den ansvariga utanordnaren ska kontrollera om det finns en varning i systemet som gäller en person i följande skeden:

| a) | Innan ett enskilt budgetåtagande ingås. |
| --- | --- |

a)

Innan ett enskilt budgetåtagande ingås.

| b) | Innan ett övergripande budgetåtagande ingås om personen är känd i det skedet. |
| --- | --- |

b)

Innan ett övergripande budgetåtagande ingås om personen är känd i det skedet.

| c) | Vid preliminära budgetåtaganden, innan det rättsliga åtagandet ingås, vilket ger rätt till kommande betalningar såvida det inte rör sig om personalkostnader och återbetalning av resekostnader för deltaganden i möten och uttagningsprov. |
| --- | --- |

c)

Vid preliminära budgetåtaganden, innan det rättsliga åtagandet ingås, vilket ger rätt till kommande betalningar såvida det inte rör sig om personalkostnader och återbetalning av resekostnader för deltaganden i möten och uttagningsprov.

| d) | Vid upphandlings- eller bidragsförfaranden, pristävlingar och inbjudningar att anmäla intresse, senast innan tilldelningsbeslutet fattas. |
| --- | --- |

d)

Vid upphandlings- eller bidragsförfaranden, pristävlingar och inbjudningar att anmäla intresse, senast innan tilldelningsbeslutet fattas.

| e) | När det gäller upphandling, om den upphandlande myndigheten begränsar antalet anbudssökande som inbjuds att lämna anbud, innan urvalet av anbudssökandena har avslutats. |
| --- | --- |

e)

När det gäller upphandling, om den upphandlande myndigheten begränsar antalet anbudssökande som inbjuds att lämna anbud, innan urvalet av anbudssökandena har avslutats.

| f) | Innan en eventuell utbetalning såvida det inte rör sig om personalkostnader och återbetalning av resekostnader för deltaganden i möten och tävlingar. |
| --- | --- |

f)

Innan en eventuell utbetalning såvida det inte rör sig om personalkostnader och återbetalning av resekostnader för deltaganden i möten och tävlingar.

Artikel 8

Kontaktperson för varningen

Kontaktpersonen för varningen ska:

| a) | Förbereda begäran om registrering av en varning. |
| --- | --- |

a)

Förbereda begäran om registrering av en varning.

| b) | Översända begäran och all annan information om varningen till räkenskapsföraren. |
| --- | --- |

b)

Översända begäran och all annan information om varningen till räkenskapsföraren.

| c) | Tillhandahålla den information som gör det möjligt för andra behöriga utanordnare att göra kontroller eller besluta om de konsekvenser som avses i avsnitt 4. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla den information som gör det möjligt för andra behöriga utanordnare att göra kontroller eller besluta om de konsekvenser som avses i avsnitt 4.

AVSNITT 2

INFORMATION SOM FÖRS IN I SYSTEMET

Artikel 9

Varningskategorier

1.   Varningarna i systemet ska delas in i följande två kategorier:

a)   Kontrollbaserade varningar: om en person är misstänkt eller föremål för upptäckt av bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen som avses i artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012, som gäller väsentliga fel eller oriktigheter, allvarligt fel i yrkesutövningen eller allvarliga kontraktsbrott.

b)   Varningar om uteslutning: om en person utesluts i enlighet med de grunder för uteslutning som anges i artiklarna 106.1 och 109.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

2.   En person kan bli föremål för olika varningar som registrerats på olika grunder.

Artikel 10

Information i systemets varningar

Varningar inom systemet ska innehålla följande information:

| a) | Identifiering av personen. |
| --- | --- |

a)

Identifiering av personen.

| b) | Typ av varning. |
| --- | --- |

b)

Typ av varning.

| c) | Hur länge varningen ska gälla. |
| --- | --- |

c)

Hur länge varningen ska gälla.

| d) | Grunder till att en person utgör ett hot med avseende på unionens ekonomiska intressen och anseende eller eventuella andra medel som förvaltas av unionen. |
| --- | --- |

d)

Grunder till att en person utgör ett hot med avseende på unionens ekonomiska intressen och anseende eller eventuella andra medel som förvaltas av unionen.

| e) | Informationen om det kontradiktoriska förfarandet. |
| --- | --- |

e)

Informationen om det kontradiktoriska förfarandet.

| f) | Namnet på den behöriga utanordnaren. |
| --- | --- |

f)

Namnet på den behöriga utanordnaren.

| g) | Namnet på den kontaktperson för varning som avses i artikel 8 i detta beslut. |
| --- | --- |

g)

Namnet på den kontaktperson för varning som avses i artikel 8 i detta beslut.

Artikel 11

Kontrollbaserade varningar

1.   Den behöriga utanordnaren kan begära en kontrollbaserad varning om något av följande villkor är uppfyllt:

| a) | Olaf har underrättat den behöriga utanordnaren enligt förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, om utredningarna visar att det kan vara lämpligt att vidta åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

a)

Olaf har underrättat den behöriga utanordnaren enligt förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, om utredningarna visar att det kan vara lämpligt att vidta åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen.

| b) | Europeiska revisionsrätten har lämnat upplysningar till kommissionen, eller internrevisionstjänsten har lämnat upplysningar till den behöriga utanordnaren som tyder på bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i den mening som avses i artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012, eller som gäller väsentliga fel eller oriktigheter, allvarliga fel i yrkesutövningen eller allvarliga kontraktsbrott med anknytning till en person. |
| --- | --- |

b)

Europeiska revisionsrätten har lämnat upplysningar till kommissionen, eller internrevisionstjänsten har lämnat upplysningar till den behöriga utanordnaren som tyder på bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i den mening som avses i artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012, eller som gäller väsentliga fel eller oriktigheter, allvarliga fel i yrkesutövningen eller allvarliga kontraktsbrott med anknytning till en person.

| c) | Den behöriga utanordnaren har utfört en översyn, revision eller en kontroll som tyder på bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i den mening som avses i artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012, som gäller väsentliga fel, oriktigheter eller allvarligt fel i yrkesutövningen eller allvarligt kontraktsbrott när det gäller en person, eller har fått information om en sådan översyn, revision eller kontroll. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga utanordnaren har utfört en översyn, revision eller en kontroll som tyder på bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i den mening som avses i artikel 141 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012, som gäller väsentliga fel, oriktigheter eller allvarligt fel i yrkesutövningen eller allvarligt kontraktsbrott när det gäller en person, eller har fått information om en sådan översyn, revision eller kontroll.

2.   En kontrollbaserad varning ska ha en längsta varaktighet på ett år. Kontrollen ska tas bort när en varning om uteslutning begärs, eller när det inte längre föreligger något behov av kontroll.

3.   Vid utgången av den period som avses i punkt 2 ska den kontrollbaserade varningen automatiskt tas bort.

4.   Den behöriga utanordnaren får begära förnyelse av den kontrollbaserade varningen om Olaf informerar utanordnaren om att slutsatserna om de utredningar som avses i punkt 1 ännu inte har utformats, men att utredningarna motiverar att den kontrollbaserade varningen bibehålls. Den behöriga utanordnaren kan även begära förnyelse av den kontrollbaserade varningen om villkoren som anges i punkt 1 b och c fortfarande är uppfyllda.

5.   Den behöriga utanordnaren ska ange orsakerna till varför förnyelsen är nödvändig för att skydda unionens ekonomiska intressen och anseende.

6.   En förnyelse ska betraktas som en ny begäran om en kontrollbaserad varning.

Artikel 12

Varningar om uteslutande

1.   Den behöriga utanordnaren ska begära en varning om uteslutning i de fall som avses i artiklarna 106.1 eller 109.1 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

2.   En varning om uteslutning ska tas bort när uteslutningsperioden löpt ut.

3.   En varning om uteslutning ska automatiskt föras in från systemet till databasen.

Artikel 13

Information från Olaf

När Olaf vidarebefordrar information i enlighet med artikel 7.6 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 för att bistå den behöriga utanordnaren när beslut fattas om att vidta förebyggande åtgärder för att skydda Europeiska unionens ekonomiska intressen eller i enlighet med artikel 11 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ska informationen omfatta följande:

| a) | Den berörda personens identitet. |
| --- | --- |

a)

Den berörda personens identitet.

| b) | En sammanfattning av de faktiska omständigheterna och de risker som identifierats i utredningen. Sammanfattningen ska vara tillräcklig för att göra det möjligt för personen att höras i enlighet med artikel 16 i detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En sammanfattning av de faktiska omständigheterna och de risker som identifierats i utredningen. Sammanfattningen ska vara tillräcklig för att göra det möjligt för personen att höras i enlighet med artikel 16 i detta beslut.

| c) | Eventuella rekommendationer om särskild sekretess i fall där utredningsåtgärderna måste vidtas av en nationell rättslig myndighet eller i fråga om externa utredningar som ingår i en nationell myndighets behörighet, i enlighet med de nationella bestämmelser som är tillämpliga på utredningen. |
| --- | --- |

c)

Eventuella rekommendationer om särskild sekretess i fall där utredningsåtgärderna måste vidtas av en nationell rättslig myndighet eller i fråga om externa utredningar som ingår i en nationell myndighets behörighet, i enlighet med de nationella bestämmelser som är tillämpliga på utredningen.

AVSNITT 3

FÖRFARANDEN VID REGISTRERING AV EN VARNING

Artikel 14

De centrala avdelningarnas föregående samråd för kontroll av varningar

Den behöriga utanordnaren ska, innan beslut fattas om att begära registrering av en kontroll på grundval av uppgifter som lämnats in av Olaf i enlighet med artiklarna 7.6 och 11 i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, samråda med generaldirektoratet för budget (den centrala finansenheten) och, där så är lämpligt, med rättstjänsten, i nära samarbete med Olaf i överensstämmelse med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

Artikel 15

De centrala avdelningarnas bedömning av varningar om uteslutning

Innan en varning om uteslutning och om lämplig tidsrymd för denna begärs för de fall som avses i artikel 106.1 b, c och e samt i artikel 109.1 på förslag av den behöriga utanordnaren, ska en centraliserad bedömning genomföras av generaldirektoratet för budget och rättstjänsten. Om den varning om uteslutning som föreslås av den behöriga utanordnaren grundas på uppgifter som lämnats av Olaf ska denna bedömning göras i nära samarbete med Olaf.

Artikel 16

Rätt att höras

1.   Registrering av varningar omfattas av följande regler:

| a) | Om den behöriga utanordnaren har för avsikt att registrera en varning om uteslutning eller att vidta åtgärder som kan påverka den berörda personens rättigheter negativt ska den berörda personen först få tillfälle att yttra sig skriftligen. Den behöriga utanordnaren ska ge den berörda personen minst 14 kalenderdagar att inkomma med ett yttrande. Samtidigt ska den behöriga utanordnaren upplysa den berörda personen om att varningen kommer att registreras om inget yttrande inkommer.
  I förekommande fall ska den behöriga utanordnaren ge den berörda personen möjlighet att yttra sig på grundval av de uppgifter som lämnats av Olaf. |
| --- | --- |

a)

Om den behöriga utanordnaren har för avsikt att registrera en varning om uteslutning eller att vidta åtgärder som kan påverka den berörda personens rättigheter negativt ska den berörda personen först få tillfälle att yttra sig skriftligen. Den behöriga utanordnaren ska ge den berörda personen minst 14 kalenderdagar att inkomma med ett yttrande. Samtidigt ska den behöriga utanordnaren upplysa den berörda personen om att varningen kommer att registreras om inget yttrande inkommer.

I förekommande fall ska den behöriga utanordnaren ge den berörda personen möjlighet att yttra sig på grundval av de uppgifter som lämnats av Olaf.

| b) | Om personen inkommer med yttranden som inte ändrar den behöriga utanordnarens bedömning ska denne uppmana räkenskapsföraren att aktivera varningen.
  Om personen inkommer med yttranden som enligt den behöriga utanordnaren leder till att en varning blir oproportionell eller överflödig ska varningen inte aktiveras, och personen ska informeras om detta.
  I förekommande fall ska räkenskapsföraren till den behöriga utanordnaren bekräfta registreringen av varningen i databasen för systemet för tidig varning. |
| --- | --- |

b)

Om personen inkommer med yttranden som inte ändrar den behöriga utanordnarens bedömning ska denne uppmana räkenskapsföraren att aktivera varningen.

Om personen inkommer med yttranden som enligt den behöriga utanordnaren leder till att en varning blir oproportionell eller överflödig ska varningen inte aktiveras, och personen ska informeras om detta.

I förekommande fall ska räkenskapsföraren till den behöriga utanordnaren bekräfta registreringen av varningen i databasen för systemet för tidig varning.

| c) | Den behöriga utanordnaren ska meddela den berörda personen att varningen aktiverats och för vilken tidsperiod. Ett sådant meddelande krävs emellertid inte om personen inte svarat på uppmaningen att yttra sig skriftligen. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga utanordnaren ska meddela den berörda personen att varningen aktiverats och för vilken tidsperiod. Ett sådant meddelande krävs emellertid inte om personen inte svarat på uppmaningen att yttra sig skriftligen.

2.   Den behöriga utanordnaren kan i väntan på beslut om uteslutningens varaktighet begära registrering av varningar om uteslutning för de fall som avses i artikel 106.1 e i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 redan innan den berörda personen fått tillfälle att yttra sig. Den behöriga utanordnaren ska ge personen möjlighet att yttra sig om uteslutningens varaktighet.

3.   Om den behöriga utanordnaren har ett officiellt dokument som redogör för situationen kan denne begära registrering av en varning om uteslutning i de situationer som avses i artikel 106.1 a i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 redan innan den berörda personen fått tillfälle att yttra sig. Den behöriga utanordnaren ska meddela den berörda personen att varningen registrerats.

4.   Den behöriga utanordnaren kan i undantagsfall frångå kravet att ge den berörda personen möjlighet att yttra sig skriftligen innan registrering av en varning om uteslutning begärs, eller innan någon åtgärd vidtas som negativt kan påverka den berörda personens rättigheter, förutsatt att det finns avgörande och berättigade skäl att låta utredningen eller de nationella rättsliga förfarandena omfattas av sekretess och samtidigt fortsätta med registrering av varningen.

5.   När Olaf informerar den behöriga utanordnaren i enlighet med artikel 13 ska det anges huruvida utredningen eller nationella rättsliga förfaranden behöver omfattas av sekretess och huruvida den berörda personens möjlighet att yttra sig behöver åsidosättas.

6.   Personen ska ges möjlighet att yttra sig så snart skälen att skydda en utredning eller nationella rättsliga förfaranden inte längre föreligger.

Artikel 17

Uppgiftsskydd och de registrerades rättigheter

1.   Den behöriga utanordnaren ska informera de registrerade om att deras uppgifter kan komma att tas med i databasen för systemet för tidig varning, och upplysa dem om vilka som kan komma att få tillgång till dessa uppgifter. Denna allmänna information ska delges skriftligen, bland annat i meddelanden om upphandling, förslagsinfordringar, pristävlingar och, om inga infordringar görs, innan kontrakt eller bidrag tilldelas.

2.   Den behöriga utanordnare som begär registrering av en varning ska vara ansvarig för kontakterna med den person vars personuppgifter införs i databasen för systemet för tidig varning. Utanordnaren ska bemöta begäranden från berörda personer om att korrigera felaktiga eller ofullständiga personuppgifter, liksom även alla andra begäranden och frågor från sådana personer.

3.   Berörda personer kan också skriftligen av räkenskapsföraren begära uppgifter om huruvida de är registrerade i databasen för systemet för tidig varning.

Räkenskapsföraren ska tillhandahålla dessa uppgifter såvida inte den behöriga utanordnaren, i överenskommelse med Olaf, där så behövs beslutar att de begränsningar som avses i artikel 20.1 i förordning (EG) nr 45/2001 gäller.

4.   Varningar som tagits bort ska vara åtkomliga enbart för revision och utredningar och ska inte längre vara tillgängliga för databasens användare.

Personuppgifter om fysiska personer som uteslutits får dock sparas för ovannämnda syften i högst fem år efter det att varningen har tagits bort.

Artikel 18

Översyn av varningar

Om den person för vilken en varning registrerats i databasen för systemet för tidig varning tillhandahåller nya uppgifter som visar att skälen för registrering inte längre föreligger ska den behöriga utanordnaren begära att varningen tas bort.

Den person för vilken en varning registrerats i databasen kan klaga hos ombudsmannen och begära rättslig prövning.

AVSNITT 4

VARNINGARNAS FÖLJDER

Artikel 19

Allmänna bestämmelser om följder

1.   Den behöriga utanordnaren ska av kontaktpersonen för varningen begära alla relevanta uppgifter som behövs för att besluta om de följder som anges i detta avsnitt.

2.   Om den behöriga utanordnaren på grundval av uppgifter som lämnas av Olaf begär registrering av en kontrollbaserad varning enligt artikel 11 ska den behöriga utanordnaren följa det förfarande som anges i artikel 14 eller 15 i detta beslut och besluta om följderna i nära samarbete med Olaf, i överensstämmelse med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

3.   När beslut om följder fattas ska den behöriga utanordnaren för alla varningar beakta följande kriterier:

| a) | Riskerna för unionens ekonomiska intressen och anseende. |
| --- | --- |

a)

Riskerna för unionens ekonomiska intressen och anseende.

| b) | Det rättsliga åtagandets belopp och varaktighet. |
| --- | --- |

b)

Det rättsliga åtagandets belopp och varaktighet.

| c) | Hur brådskande genomförandet av det rättsliga åtagandet är. |
| --- | --- |

c)

Hur brådskande genomförandet av det rättsliga åtagandet är.

| d) | Typen av omständigheter. |
| --- | --- |

d)

Typen av omständigheter.

| e) | Hur allvarliga omständigheterna är. |
| --- | --- |

e)

Hur allvarliga omständigheterna är.

| f) | De eventuella följderna av genomförandet av det rättsliga åtagandet. |
| --- | --- |

f)

De eventuella följderna av genomförandet av det rättsliga åtagandet.

För varningar om uteslutning ska den behöriga utanordnaren även beakta av vilken art och hur allvarliga skälen för uteslutningen är, liksom behovet av att undvika avbrott i verksamheten.

4.   Den behöriga utanordnaren ska under alla omständigheter skriftligen motivera sitt beslut om följder.

Artikel 20

Följder av kontrollbaserad varning

1.   När det gäller upphandling, tilldelningsförfaranden eller pristävlingar kan kontroll omfatta följande:

| a) | Den behöriga utanordnaren kan begära ytterligare styrkande handlingar enligt reglerna för upphandlingen, tilldelningsförfarandet eller pristävlingen. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga utanordnaren kan begära ytterligare styrkande handlingar enligt reglerna för upphandlingen, tilldelningsförfarandet eller pristävlingen.

| b) | För tilldelningsförfaranden, en analys av riskerna med förfinansiering. |
| --- | --- |

b)

För tilldelningsförfaranden, en analys av riskerna med förfinansiering.

2.   När det gäller rättsliga åtaganden kan kontrollen omfatta följande:

| a) | kontroll av att åtgärden är förenlig med de rättsliga åtagandena, bland annat i fråga om tidsfrist och resultatens innehåll. |
| --- | --- |

a)

kontroll av att åtgärden är förenlig med de rättsliga åtagandena, bland annat i fråga om tidsfrist och resultatens innehåll.

| b) | För befintliga bidrag: kontroll av att utgifterna är bidragsberättigande innan utbetalning sker eller revision eller kontroller på plats. |
| --- | --- |

b)

För befintliga bidrag: kontroll av att utgifterna är bidragsberättigande innan utbetalning sker eller revision eller kontroller på plats.

Artikel 21

Rätt att höras efter en kontrollbaserad varning

Det förfarande som beskrivs i artikel 15 i detta beslut och rätten att höras enligt artikel 16 i detta beslut ska även gälla om en behörig utanordnare till följd av en kontrollbaserad varning överväger åtgärder som kan påverka de berörda personernas rättigheter negativt.

Artikel 22

Följder av varningar om uteslutning för förfaranden och rättsliga åtgärder

1.   När det gäller upphandling, tilldelningsförfaranden eller pristävlingar ska den behöriga utanordnaren utesluta personer som omfattas av en varning om uteslutning från deltagande i upphandling eller tilldelningsförfaranden, såvida inte dessa personer innehar en ensamrättsposition i den meningen att villkoren som anges i artikel 106.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 är uppfyllda.

2.   Om befintliga rättsliga åtaganden föreligger ska den behöriga utanordnaren besluta om följderna, bland annat någon av följande:

| a) | Genomförandet av kontraktet eller bidraget fortsätter och lämplig kontroll genomförs. |
| --- | --- |

a)

Genomförandet av kontraktet eller bidraget fortsätter och lämplig kontroll genomförs.

| b) | Tidsfristen för betalningar avbryts i enlighet med artikel 92.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

b)

Tidsfristen för betalningar avbryts i enlighet med artikel 92.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

| c) | Betalningarna avbryts i enlighet med artikel 208 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012. |
| --- | --- |

c)

Betalningarna avbryts i enlighet med artikel 208 i den delegerade förordningen (EU) nr 1268/2012.

| d) | Genomförandet av kontraktet eller bidraget avbryts i enlighet med artiklarna 116 och 135.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. |
| --- | --- |

d)

Genomförandet av kontraktet eller bidraget avbryts i enlighet med artiklarna 116 och 135.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

| e) | Det rättsliga åtagandet sägs upp om det i dess villkor fastställs att det kan avslutas på grundval av den information för vilken varningen har registrerats. |
| --- | --- |

e)

Det rättsliga åtagandet sägs upp om det i dess villkor fastställs att det kan avslutas på grundval av den information för vilken varningen har registrerats.

3.   Om personen är en underleverantör ska den behöriga utanordnaren kräva att anbudsgivaren, den anbudssökande eller uppdragstagaren ersätter underleverantören.

Artikel 23

Följder av uteslutningsvarningar för budgettransaktioner

1.   För uteslutningsvarningar ska den behöriga utanordnaren där så är lämpligt i räkenskapssystemet bekräfta att betalningen ska göras trots att en varning föreligger.

2.   Om en uteslutningsvarning registrerats ska inga enskilda budgetåtaganden, ingen registrering av enskilda rättsliga åtaganden i budgeträkenskaperna grundad på ett övergripande åtagande och ingen avslutning av ett rättsligt åtagande grundat på ett preliminärt åtagande göras, utom om den berörda personen befinner sig i en ensamrättssituation i enlighet med villkoren i artikel 106.2 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

AVSNITT 5

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 24

Upphävande

Beslut 2008/969/EG, Euratom om systemet för tidig varning som ska användas av kommissionens utanordnare och genomförandeorgan ska upphöra att gälla.

Artikel 25

Övergångsbestämmelser

1.   Uteslutningsvarningar som registrerats enligt beslut 2008/969/EG, Euratom ska förbli aktiva fram till slutet av deras varaktighetsperiod i enlighet med det beslutet.

2.   Varningar i kategorierna W1, W2 och W3b som registrerats enligt beslut 2008/969/EG, Euratom ska anses vara kontrollbaserade varningar enligt detta beslut.

3.   Varningar i kategorierna W3a och W4 ska även fortsättningsvis registreras fram till den 1 juli 2015 på de villkor som anges i beslut 2008/969/EG, Euratom. För tillämpningen av avsnitt 4 i detta beslut ska varningar i kategorierna W3a och W4 anses vara kontrollbaserade varningar enligt detta beslut. Beslut 2008/969/EG, Euratom ska fortsätta att gälla för varningar i kategori W5b fram till den 1 juli 2015.

Artikel 26

Offentliggörande

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2014.

På kommissionens vägnar

Kristalina GEORGIEVA

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 78, 19.3.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

3

(4)  Kommissionens beslut C(2014) 2784 av den 30 april 2014 om interna regler riktade till kommissionens avdelningar avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget (Europeiska kommissionens avsnitt).

4

(5)  EUT L 344, 20.12.2008, s. 12.

5

(6)  EUT L 344, 20.12.2008, s. 125.

6

(7)  COM(2014) 358 final, 18.6.2014.

7

(8)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

9

(10)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 1302/2008 av den 17 december 2008 om den centrala databasen för uteslutning (EGT L 344, 20.12.2008, s. 12).

10

---

BILAGA

STANDARDFORMULÄR

Begäran från den behöriga utanordnaren om införande, ändring eller avlägsnande av uppgifter i databasen för systemet för tidig varning eller den centrala databasen för uteslutning, att ställas till räkenskapsföraren

OBS: en ansökan per varning

Ärende: Ansökan om [registrering/borttagning/ändring] av en varning i [systemet för tidig varning/databasen över uteslutna ekonomiska aktörer]

Tjänstemannens namn:

Namn på kontaktperson:

Begäran om

| ☐ | registrering av en varning |
| --- | --- |

☐

registrering av en varning

| ☐ | avlägsnande av den varning (1) vars införande begärdes genom skrivelse Ares [xx] av den ... |
| --- | --- |

☐

avlägsnande av den varning (1) vars införande begärdes genom skrivelse Ares [xx] av den ...

| ☐ | ändring av den varning (2) (inklusive förlängning av en existerande registrering) som begärts införd genom not Ares [xx] av den ... |
| --- | --- |

☐

ändring av den varning (2) (inklusive förlängning av en existerande registrering) som begärts införd genom not Ares [xx] av den ...

gällande följande person:

Benämning (för- och efternamn om det rör en fysisk person):

Rättslig form (om juridisk person):

Efternamn, förnamn på personer med rätt att företräda rättssubjektet:

Adress (om juridisk person, huvudkontorets adress): gata/gatunummer/postnummer/ort/land

Information med avseende på registret över rättsubjekt:

| ☐ | Detta rättssubjekt finns redan i registret över rättssubjekt under följande kod(er): 6 |
| --- | --- |

☐

Detta rättssubjekt finns redan i registret över rättssubjekt under följande kod(er): 6

| ☐ | Ansökan om validering av detta rättssubjekt i ovannämnda register har redan gjorts. |
| --- | --- |

☐

Ansökan om validering av detta rättssubjekt i ovannämnda register har redan gjorts.

Bifogat finns en utskrift av Abac-skärmbilden för den ställda begäran, med följande kod (inleds vanligen med ”ABC”): Styrkande handlingar för validering av ansökan medföljer.

| ☐ | Ansökan avser ett rättssubjekt som inte finns i ovannämnda register och för vilket information erhölls från en genomförandemyndighet eller ett genomförandeorgan i enlighet med artikel 108.2 och 108.3 i budgetförordningen (bifogas). |
| --- | --- |

☐

Ansökan avser ett rättssubjekt som inte finns i ovannämnda register och för vilket information erhölls från en genomförandemyndighet eller ett genomförandeorgan i enlighet med artikel 108.2 och 108.3 i budgetförordningen (bifogas).

| 1. | Jag ansöker om att följande varning ska införas:






  ☐ | Verifieringsvarning av följande skäl:

  Om så krävs, ange hänvisning till samråd med GD Budget och, i förekommande fall, Rättstjänsten: |
| --- | --- | --- |

1.

☐

Verifieringsvarning av följande skäl:

Om så krävs, ange hänvisning till samråd med GD Budget och, i förekommande fall, Rättstjänsten:

| ☐ | Uteslutning i enlighet med budgetförordningen







  ☐ | Artikel 106.1 a i budgetförordningen |
| --- | --- | --- |

☐

Uteslutning i enlighet med budgetförordningen

☐

Artikel 106.1 a i budgetförordningen

| ☐ | Artikel 106.1 b i budgetförordningen |
| --- | --- |

☐

Artikel 106.1 b i budgetförordningen

Den lagakraftvunna domen meddelades av följande domstol:

Den lagakraftvunna domen meddelades den: DD/MM/ÅÅÅÅ

Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:

Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet:

| ☐ | Artikel 106.1 c i budgetförordningen

  Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:
  Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet: |
| --- | --- |

☐

Artikel 106.1 c i budgetförordningen

Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:

Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet:

| ☐ | Artikel 106.1 d i budgetförordningen

  Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet: |
| --- | --- |

☐

Artikel 106.1 d i budgetförordningen

Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet:

| ☐ | Artikel 106.1 e i budgetförordningen

  Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:
  Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet:
  Den lagakraftvunna domen meddelades av följande domstol:
  Den lagakraftvunna domen meddelades den: DD/MM/ÅÅÅÅ |
| --- | --- |

☐

Artikel 106.1 e i budgetförordningen

Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:

Ange referenser till det kontradiktoriska förfarandet:

Den lagakraftvunna domen meddelades av följande domstol:

Den lagakraftvunna domen meddelades den: DD/MM/ÅÅÅÅ

| ☐ | Artikel 106.1 f i budgetförordningen (Sanktioner enligt artikel 109.1 i budgetförordningen)
  Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:
  Ange referens till det kontradiktoriska förfarandet och referens och datum till den behöriga utanordnarens beslut: |
| --- | --- |

☐

Ange referens till rättstjänstens och GD Budgets bedömning:

Ange referens till det kontradiktoriska förfarandet och referens och datum till den behöriga utanordnarens beslut:

| 2. | Redogörelse för skälen till varför varningen begärs
   (3)
  : |
| --- | --- |

2.

| 3. | Registreringens varaktighet
   (4)
  : |
| --- | --- |

3.

Härmed intygas att uppgifterna har inhämtats och överförts i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 rörande skydd av personuppgifter.

[Namnteckning av person bemyndigad att ansöka om att en varning ska införas, tas bort eller ändras]

Kopia:

---

(1)  Fyll ej i avsnitten 1–4.

(2)  Fyll i alla avsnitt, inte bara det som avser begäran om ändring.

(3)  Om någon beskrivning inte kan lämnas på grund av konfidentialitetskrav, ange då ”icke angivet”.

(4)  Uteslutningens varaktighet enligt artikel 106.1 b, c, e och f i budgetförordningen ska beslutas av utanordnaren enligt artikel 2 i beslutet om systemet för tidig varning. Uteslutningens varaktighet enligt artikel 106.1 a och d i budgetförordningen ska registreras för högst 5 år.

---