# Euroopan unionin C 412/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 412 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta19. marraskuuta 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 412

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta19. marraskuuta 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 412/01 | Euron kurssi | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2014/C 412/01

Euron kurssi

1

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 412/02 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 3 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 412/04 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 4 |
| 2014/C 412/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 11 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2014/C 412/02

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

3

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2014/C 412/04

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

4

2014/C 412/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 19.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 412/1

---

Euron kurssi (1)

18. marraskuuta 2014

2014/C 412/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2514 |
| JPY | Japanin jeniä | 145,91 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4439 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79940 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2388 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2013 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,4290 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,677 |
| HUF | Unkarin forinttia | 305,54 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2141 |
| RON | Romanian leuta | 4,4348 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,7819 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4342 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4130 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,7044 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5707 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6240 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 374,09 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,8083 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6605 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6733 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 158,81 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1961 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,298 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 58,4910 |
| THB | Thaimaan bahtia | 41,006 |
| BRL | Brasilian realia | 3,2543 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,9671 |
| INR | Intian rupiaa | 77,2750 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2514

JPY

Japanin jeniä

145,91

DKK

Tanskan kruunua

7,4439

GBP

Englannin puntaa

0,79940

SEK

Ruotsin kruunua

9,2388

CHF

Sveitsin frangia

1,2013

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,4290

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,677

HUF

Unkarin forinttia

305,54

LTL

Liettuan litiä

3,4528

PLN

Puolan zlotya

4,2141

RON

Romanian leuta

4,4348

TRY

Turkin liiraa

2,7819

AUD

Australian dollaria

1,4342

CAD

Kanadan dollaria

1,4130

HKD

Hongkongin dollaria

9,7044

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5707

SGD

Singaporen dollaria

1,6240

KRW

Etelä-Korean wonia

1 374,09

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,8083

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6605

HRK

Kroatian kunaa

7,6733

IDR

Indonesian rupiaa

15 158,81

MYR

Malesian ringgitiä

4,1961

PHP

Filippiinien pesoa

56,298

RUB

Venäjän ruplaa

58,4910

THB

Thaimaan bahtia

41,006

BRL

Brasilian realia

3,2543

MXN

Meksikon pesoa

16,9671

INR

Intian rupiaa

77,2750

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 19.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 412/2

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 412/02

| 1. | Euroopan komissio vastaanotti 10. marraskuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaisen yrityksen Airbus S.A.S. (Airbus) määräysvallassa oleva singaporelainen yritys Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd (Airbus Asia) ja singaporelainen yritys Singapore Airlines Limited (SIA) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan singaporelaisessa yrityksessä Airbus Asia Training Centre (AATC) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komissio vastaanotti 10. marraskuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaisen yrityksen Airbus S.A.S. (Airbus) määräysvallassa oleva singaporelainen yritys Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd (Airbus Asia) ja singaporelainen yritys Singapore Airlines Limited (SIA) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan singaporelaisessa yrityksessä Airbus Asia Training Centre (AATC) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Airbus Asia: ilma-aluksissa tarjottavien palvelujen hallinnointi ja suorittaminen sekä ilma-alusten varaosien varastointi
  —   SIA: lentoliikennepalvelut
  —   AATC: lentoyhtiöille tarjottavat lentäjänkoulutuspalvelut pääosin Aasian ja Tyynenmeren alueella. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Airbus Asia: ilma-aluksissa tarjottavien palvelujen hallinnointi ja suorittaminen sekä ilma-alusten varaosien varastointi

—   SIA: lentoliikennepalvelut

—   AATC: lentoyhtiöille tarjottavat lentäjänkoulutuspalvelut pääosin Aasian ja Tyynenmeren alueella.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (sulautuma-asetus).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 19.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 412/3

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 412/03

| 1. | Komissio vastaanotti 12. marraskuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys 3i Group plc hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Diamond Holding GmbH, joka on saksalaisen yrityksen Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH holdingyhtiö, ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12. marraskuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys 3i Group plc hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Diamond Holding GmbH, joka on saksalaisen yrityksen Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH holdingyhtiö, ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   3i Group plc: sijoitustoiminta, sijoitusten hoito ja neuvonta pääomasijoitusten, infrastruktuurien ja velanhoidon aloilla;
  —   Diamond Holding GmbH: yrityksen Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (jäljempänä ’Christ’) holdingyhtiö;
  —   Christ: jalokivien ja kellojen vähittäismyynti etupäässä Saksassa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   3i Group plc: sijoitustoiminta, sijoitusten hoito ja neuvonta pääomasijoitusten, infrastruktuurien ja velanhoidon aloilla;

—   Diamond Holding GmbH: yrityksen Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (jäljempänä ’Christ’) holdingyhtiö;

—   Christ: jalokivien ja kellojen vähittäismyynti etupäässä Saksassa.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (sulautuma-asetus).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 19.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 412/4

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2014/C 412/04

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”MIEL DES CEVENNES”

EY-nro: FR-PGI-0005-01148–3.9.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Miel des Cévennes”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotetyyppi

Tuotetyyppi

Luokka 1.4. Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Miel des Cévennes” on mehiläisten kukkien medestä tuottamaa hunajaa. Se voi olla juoksevaa, kiteytynyttä tai kermamaista.

”Miel des Cévennes” voi olla

| — | monikukkaista: hallitsevana ominaisuutena on sekoitus Cévennesien alueelle tyypillisistä erilaisista kasvialkuperistä; |
| --- | --- |

—

monikukkaista: hallitsevana ominaisuutena on sekoitus Cévennesien alueelle tyypillisistä erilaisista kasvialkuperistä;

| — | yksikukkaista:






  — | kanervahunaja: puukellokanerva – Erica arborea, harmaakellokanerva – Erica cinerea, calluna (tavallinen kanerva) – Calluna vulgaris; |
| --- | --- | --- |

—

yksikukkaista:

—

kanervahunaja: puukellokanerva – Erica arborea, harmaakellokanerva – Erica cinerea, calluna (tavallinen kanerva) – Calluna vulgaris;

Erica arborea

Erica cinerea

Calluna vulgaris

| — | kastanjahunaja; |
| --- | --- |

—

kastanjahunaja;

| — | vadelmahunaja; |
| --- | --- |

—

vadelmahunaja;

| — | karhunvatukkahunaja. |
| --- | --- |

—

karhunvatukkahunaja.

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet:

| — | hydroksimetyylifurfuraalipitoisuus enintään 15 mg/kg tuotantovuoden lopussa (elo–joulukuu; callunahunajan osalta loka–joulukuu); |
| --- | --- |

—

hydroksimetyylifurfuraalipitoisuus enintään 15 mg/kg tuotantovuoden lopussa (elo–joulukuu; callunahunajan osalta loka–joulukuu);

| — | vesipitoisuus enintään 19 prosenttia, lukuun ottamatta callunahunajaa, jonka vesipitoisuus on enintään 21 prosenttia. |
| --- | --- |

—

vesipitoisuus enintään 19 prosenttia, lukuun ottamatta callunahunajaa, jonka vesipitoisuus on enintään 21 prosenttia.

Melisopalinologiset ominaisuudet:

Melisopalinologiset ominaisuudet:

Miel des Cévennes -hunajan siitepölyspektri koostuu Cévennesien vuoristoalueella esiintyvien kasvilajien siitepölyistä. Seuraavien lajien siitepölyt ovat alueelle leimallisia: puukellokanerva, harmaakellokanerva, calluna, kastanja, horsma, vadelma, voikukka, karhunvatukka ja valkoapila. Jokaisesta hunajasta on tunnistettavissa ainakin yksi näistä tyypillisistä siitepölyistä.

Meden kerääminen sellaisten peltokasvien kukista, jotka eivät ole erityisesti Cévennesien alueelle tyypillisiä, kuten auringonkukista, rapsista, sinimailasesta ja laventelista, ei ole sallittua. Peltokasveista tai laventelista peräisin olevaa siitepölyä saa esiintyä vain satunnaisesti (alle 15 %).

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kullekin hunajalle tyypilliset melisopalinologiset ominaisuudet:

| Hunajatyyppi | Hallitsevat siitepölyt
  > 45 % | Muut siitepölyt
  15–45 % | Satunnaiset siitepölyt
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Monikukkahunaja | Kastanja, hedelmäpuut. | Ruiskaunokki, kastanja, kanerva, vadelma, hedelmäpuut, karhunvatukka, esparsetti. | Akasia, jumaltenpuu, ruiskaunokki, korpipaatsama, koiranköynnös, calluna, kaunokki, karhiainen, kastanjapuu, tammi, ohdake, kistukset, asterikasvit, mustamarjakanukka, nivelvirna, ristikukkaiset, maitohorsma, harmaakellokanerva, puukellokanerva, hedelmäpuut, väriherne, teurikat, heinäkasvit, päivännouto, hevonpalot, orjanlaakeri, vuorimunkki, ruusuruoho, muratti, maite, sinijuuri, tulikukka, sinappi, orapaatsama, unikko, mänty, voikukka, ratamo, tähtimunkki, tatar, konnantatar, alppiruusu, karhunvatukka, esparsetti, paju, törmäkukka, lehtoteurikka, maksaruoho, villakko, pensasangervo, ruohoselja, timjami, lehmus, valkoapila, puna-apila, piikkiherne, virna, villiviini, neidonkieli. |
| Kanervat |
| Puukellokanerva (Erica arborea) | Puukellokanerva. | Puukellokanerva, kistukset. | Akasia, mantelipuu, kastanjapuu, tammi, kistukset, mustamarjakanukka, nivelvirna, ristikukkaiset, mäkimaitteet, hedelmäpuut, väriherne, kurjenpolvi, orjanlaakeri, tupsupäälaventeli, maite, orapaatsama, reseda, rosmariini, ruusukasvit, paju, timjami, valkoapila, piikkiherne, heisi. |
| Harmaakellokanerva (Erica cinerea) | Kastanjapuu. | Karhunvatukka. | Valkosipuli, ruiskaunokki, jänönputki, calluna, tammi, ohdake, kistukset, ristikukkaiset, maitohorsma, puukellokanerva, harmaakellokanerva, hedelmäpuut, väriherne, teurikka, heinäkasvit, päivännouto, vuorimunkki, tupsupäälaventeli, muratti, ratamo, reseda, karhunvatukka, ruusukasvit, esparsetti, lehtoteurikka, timjami, lehmus, valkoapila, puna-apila, piikkiherne, auringonkukka, neidonkieli. |
| Calluna (calluna vulgaris) | Kastanjapuu, calluna. | Calluna, kastanjapuu, karhunvatukka, valkoapila, pensasangervo. | Asteri, mansikkapuu, marunat, ruiskaunokki, koiranköynnös, jänönputki, calluna, tammi, kaunokki, karhiainen, kastanjapuu, ohdake, kistukset, asterikasvit, kanukka, ristikukkaiset, maitohorsma, harmaakellokanerva, vadelmapensas, hedelmäpuut, väriherne, kurjenpolvi, heinäkasvit, päivännouto, hevonpalot, orjanlaakeri, vuorimunkki, muratti, liljakasvit, maite, unikko, mänty, voikukka, ratamo, konnantatar, karhunvatukka, paju, esparsetti, törmäkukka, lehtoteurikka, sarsaparilla, pensasangervo, timjami, valkoapila, puna-apila, piikkiherne, neidonkieli. |
| Kastanjapuu | Kastanjapuu. | Calluna, karhunvatukka. | Akasia, jumaltenpuu, masmalo, mansikkapuu, ruiskaunokki, korpipaatsama, jänönputki, calluna, kaunokki, karhiainen, kastanjapuu, tammi, ohdake, päivännoutokasvit, kärhö, asterikasvit, silkkiunikko, mustamarjakanukka, ristikukkaiset, mäkimaitteet, hopeapensaat, puukellokanerva, harmaakellokanerva, Erica vagans -kanerva, hedelmäpuut, väriherne, teurikat, heinäkasvit, päivännouto, orjanlaakeri, palsamit, vuorimunkki, ruusuruoho, laventeli, tupsupäälaventeli, päivänkakkara, muratti, liljakasvit, maite, mesikkä, minttu, sinappi, myrttikasvit, orapaatsama, oliivipuu, unikko, mänty, ratamo, reseda, alppiruusu, sumakit, rosmariini, karhunvatukka, ruusukasvit, esparsetti, paju, törmäkukka, lehtoteurikka, timjami, lehmus, auringonkukka, valkoapila, puna-apila, likusterit, piikkiherne, villiviini, heisi, neidonkieli. |
| Vadelmapensas/karhunvatukka | Vadelmapensas/karhunvatukka. | Karhunvatukka, valkoapila, kastanjapuu. | Akasia, jumaltenpuu, vuokko, marunat, ukonputki, ruiskaunokki, puksipuu, calluna, kellokukka, kohokkikasvit, saflori, kaunokki, kääpiöpalmu, karhiainen, kastanjapuu, kuusama, sikuri, ohdake, päivännoutokasvit, kistukset, tammi, asterikasvit, mustamarjakanukka, ristikukkaiset, sypressikasvit, keltakistuksenloisio, maitohorsma, vaahtera, puukellokanerva, harmaakellokanerva, mansikka, hedelmäpuut, väriherne, teurikat, heinäkasvit, päivännouto, orjanlaakeri, marjakuusi, vuorimunkki, ruusuruoho, muratti, liljakasvit, maite, hevoskastanja, unikko, orvokki, mänty, voikukka, ratamo, tähtimunkki, konnantatar, karhunvatukka/vadelma, alppiruusu, sumakit, suolaheinä, esparsetti, rantakukka, paju, törmäkukka, ajuruoho, pensasangervo, timjami, lehmus, valkoapila, puna-apila, likusterit, piikkiherne, villiviini. |

Hunajatyyppi

Hallitsevat siitepölyt

> 45 %

Muut siitepölyt

15–45 %

Satunnaiset siitepölyt

< 15 %

Monikukkahunaja

Monikukkahunaja

Kastanja, hedelmäpuut.

Ruiskaunokki, kastanja, kanerva, vadelma, hedelmäpuut, karhunvatukka, esparsetti.

Akasia, jumaltenpuu, ruiskaunokki, korpipaatsama, koiranköynnös, calluna, kaunokki, karhiainen, kastanjapuu, tammi, ohdake, kistukset, asterikasvit, mustamarjakanukka, nivelvirna, ristikukkaiset, maitohorsma, harmaakellokanerva, puukellokanerva, hedelmäpuut, väriherne, teurikat, heinäkasvit, päivännouto, hevonpalot, orjanlaakeri, vuorimunkki, ruusuruoho, muratti, maite, sinijuuri, tulikukka, sinappi, orapaatsama, unikko, mänty, voikukka, ratamo, tähtimunkki, tatar, konnantatar, alppiruusu, karhunvatukka, esparsetti, paju, törmäkukka, lehtoteurikka, maksaruoho, villakko, pensasangervo, ruohoselja, timjami, lehmus, valkoapila, puna-apila, piikkiherne, virna, villiviini, neidonkieli.

Kanervat

Kanervat

Puukellokanerva (Erica arborea)

(Erica arborea)

Puukellokanerva.

Puukellokanerva, kistukset.

Akasia, mantelipuu, kastanjapuu, tammi, kistukset, mustamarjakanukka, nivelvirna, ristikukkaiset, mäkimaitteet, hedelmäpuut, väriherne, kurjenpolvi, orjanlaakeri, tupsupäälaventeli, maite, orapaatsama, reseda, rosmariini, ruusukasvit, paju, timjami, valkoapila, piikkiherne, heisi.

Harmaakellokanerva (Erica cinerea)

Erica cinerea

Kastanjapuu.

Karhunvatukka.

Valkosipuli, ruiskaunokki, jänönputki, calluna, tammi, ohdake, kistukset, ristikukkaiset, maitohorsma, puukellokanerva, harmaakellokanerva, hedelmäpuut, väriherne, teurikka, heinäkasvit, päivännouto, vuorimunkki, tupsupäälaventeli, muratti, ratamo, reseda, karhunvatukka, ruusukasvit, esparsetti, lehtoteurikka, timjami, lehmus, valkoapila, puna-apila, piikkiherne, auringonkukka, neidonkieli.

Calluna (calluna vulgaris)

calluna vulgaris

Kastanjapuu, calluna.

Calluna, kastanjapuu, karhunvatukka, valkoapila, pensasangervo.

Asteri, mansikkapuu, marunat, ruiskaunokki, koiranköynnös, jänönputki, calluna, tammi, kaunokki, karhiainen, kastanjapuu, ohdake, kistukset, asterikasvit, kanukka, ristikukkaiset, maitohorsma, harmaakellokanerva, vadelmapensas, hedelmäpuut, väriherne, kurjenpolvi, heinäkasvit, päivännouto, hevonpalot, orjanlaakeri, vuorimunkki, muratti, liljakasvit, maite, unikko, mänty, voikukka, ratamo, konnantatar, karhunvatukka, paju, esparsetti, törmäkukka, lehtoteurikka, sarsaparilla, pensasangervo, timjami, valkoapila, puna-apila, piikkiherne, neidonkieli.

Kastanjapuu

Kastanjapuu

Kastanjapuu.

Calluna, karhunvatukka.

Akasia, jumaltenpuu, masmalo, mansikkapuu, ruiskaunokki, korpipaatsama, jänönputki, calluna, kaunokki, karhiainen, kastanjapuu, tammi, ohdake, päivännoutokasvit, kärhö, asterikasvit, silkkiunikko, mustamarjakanukka, ristikukkaiset, mäkimaitteet, hopeapensaat, puukellokanerva, harmaakellokanerva, Erica vagans -kanerva, hedelmäpuut, väriherne, teurikat, heinäkasvit, päivännouto, orjanlaakeri, palsamit, vuorimunkki, ruusuruoho, laventeli, tupsupäälaventeli, päivänkakkara, muratti, liljakasvit, maite, mesikkä, minttu, sinappi, myrttikasvit, orapaatsama, oliivipuu, unikko, mänty, ratamo, reseda, alppiruusu, sumakit, rosmariini, karhunvatukka, ruusukasvit, esparsetti, paju, törmäkukka, lehtoteurikka, timjami, lehmus, auringonkukka, valkoapila, puna-apila, likusterit, piikkiherne, villiviini, heisi, neidonkieli.

Erica vagans

Vadelmapensas/karhunvatukka

Vadelmapensas/karhunvatukka

Vadelmapensas/karhunvatukka.

Karhunvatukka, valkoapila, kastanjapuu.

Akasia, jumaltenpuu, vuokko, marunat, ukonputki, ruiskaunokki, puksipuu, calluna, kellokukka, kohokkikasvit, saflori, kaunokki, kääpiöpalmu, karhiainen, kastanjapuu, kuusama, sikuri, ohdake, päivännoutokasvit, kistukset, tammi, asterikasvit, mustamarjakanukka, ristikukkaiset, sypressikasvit, keltakistuksenloisio, maitohorsma, vaahtera, puukellokanerva, harmaakellokanerva, mansikka, hedelmäpuut, väriherne, teurikat, heinäkasvit, päivännouto, orjanlaakeri, marjakuusi, vuorimunkki, ruusuruoho, muratti, liljakasvit, maite, hevoskastanja, unikko, orvokki, mänty, voikukka, ratamo, tähtimunkki, konnantatar, karhunvatukka/vadelma, alppiruusu, sumakit, suolaheinä, esparsetti, rantakukka, paju, törmäkukka, ajuruoho, pensasangervo, timjami, lehmus, valkoapila, puna-apila, likusterit, piikkiherne, villiviini.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Aistinvaraiset ominaisuudet

—   Monikukkahunaja: hunaja tuotetaan yleensä kesällä, ja siinä yhdistyvät kastanja ja harmaakellokanerva eli lämpimät, metsäiset vivahteet, joihin sekoittuu enemmän tai vähemmän kukkaisuutta. Aromi on metsäinen, raikas, kukkainen, ja siinä on häivähdys kinuskisuutta ja jälkimaussa enemmän tai vähemmän kirpeyttä. Keväällä tuotetussa monikukkahunajassa voivat olla hallitsevina vadelma, puukellokanerva taikka keväiset niittykukat ja jopa akasia. Silloin siihen kehittyy kinuskin, kypsennettyjen hedelmien vivahteita tai kukkaisuutta vallitsevan kukan mukaan. Kirpeyttä on vähän tai ei lainkaan. Hunaja voi olla väriltään kirkasta taikka tumman ruskeaa tai kullankeltaista keräysajankohdan mukaan.

Monikukkahunaja

—   Puukellokanervahunaja: tuoksu voimakas ja tummaan kinuskiin häivähtävä. Aromi muistuttaa tuoksua eli tummaa kinuskia, ja jälkimaussa on kirpeyttä, maku säilyy pitkään.

Puukellokanervahunaja

—   Harmaakellokanerva: raikas ja kukkainen, ”lakastuneisiin ruusuihin” viittaava voimakas tuoksu. Voimakas, tuoksua muistuttava kukkainen aromi, jossa myöhemmin kinuskin vivahde, raikas suussa, maku erittäin pitkään kestävä.

Harmaakellokanerva

—   Callunahunaja: hunaja on väriltään tumman tai erittäin tumman kullankeltaista. Tuoksussa on metsäisyyttä, kukkaisuutta ja tuoreiden hedelmien sävyjä. Aromi muistuttaa tuoksua eli siinä on tuoreita hedelmiä ja kukkia, maku kestää pitkään. Kirpeys on vähäistä. Nestemäisenä hunaja on tyypillisesti liivatemaista.

Callunahunaja

—   Kastanjahunaja: lämmin, metsäinen tuoksu (tanniini, lämmin metsä tai märkä metsä). Aromi muistuttaa tuoksua eli siinä on metsäisiä vivahteita ja pitkään kestävä kirpeä jälkimaku.

Kastanjahunaja

—   Vadelmahunaja: kirkas, kiteytynyt hunaja. Tuoksu erittäin hedelmäinen (kypsennetyn vadelman tuoksu). Erittäin hedelmäinen, hapokas aromi.

Vadelmahunaja

—   Karhunvatukkahunaja: väri kirkkaasta kullankeltaiseen, usein kiteytynyttä. Tuoksu hedelmäinen (kypsennettyjen hedelmien tuoksu). Pitkään kestävä hedelmäinen aromi, jossa on selkeää hapokkuutta.

Karhunvatukkahunaja

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Tuotantoalue vastaa aluetta, jolle mehiläishoitajat sijoittavat pesät Miel des Cévennes -hunajan tuotantoa varten. Muut toimenpiteet: linkoaminen ja pakkaaminen voi tapahtua maantieteellisen alueen ulkopuolella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöihin on sisällyttävä

| — | SMM-tuotteen nimi: ”Miel des Cévennes”; |
| --- | --- |

—

SMM-tuotteen nimi: ”Miel des Cévennes”;

| — | vähintään seuraavat tiedot: tuottajan tunnistetiedot, erän numero ja paino; |
| --- | --- |

—

vähintään seuraavat tiedot: tuottajan tunnistetiedot, erän numero ja paino;

| — | sertifiointilaitoksen nimi ja osoite ja niiden edellä maininta ”certifié par...”; |
| --- | --- |

—

sertifiointilaitoksen nimi ja osoite ja niiden edellä maininta ”certifié par...”;

| — | SMM-tunnus ja/tai maininta ”IGP” (Indication Géographique Protégée – suojattu maantieteellinen merkintä). |
| --- | --- |

—

SMM-tunnus ja/tai maininta ”IGP” (Indication Géographique Protégée – suojattu maantieteellinen merkintä).

Indication Géographique Protégée

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Miel des Cévennes -hunajan tuotantoalue kattaa seuraavat kunnat:

Ardèchen departementti
  : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Ardèchen departementti

Aveyronin departementti
  : St Jean du Bruel; Sauclières.

Aveyronin departementti

Gardin departementti
  : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (osittain), Vabres.

Gardin departementti

Lozèren departementti
  : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Seuraavat kunnat osittain: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

Lozèren departementti

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Luonnonoloihin liittyvät tekijät

Luonnonoloihin liittyvät tekijät

Miel des Cévennes -hunajan maantieteellisen alueen poikki kulkee Ranskan keskusylängön kaakkoisreunaa myötäilevä vuorijono, joka koostuu pääasiassa herkyynisen poimutuksen synnyttämästä kallioperästä. Alueen geologia on hyvin vaihtelevaa: siellä on erittäin vanhaa kalliota ja metamorfista kalkkikiveä, erittäin runsaasti liusketta ja gneissiä sekä lisäksi hiekkakiviä ja kiilleliuskeita.

Miel des Cévennes -hunajan maantieteellisellä alueella vuoristoilmasto muuttuu vähitellen pääasiassa välimerenilmastoksi. Tämän maantieteellisen kokonaisuuden Välimeren puoleisilla rinteillä myös valtameri tuo omat vaikutuksensa, minkä vuoksi ilmasto on suhteellisen monipuolinen. Se edistää alueen luonnon monimuotoisuutta. Toisaalta vuorten harjanteilla ja ylänkötasangoilla sekä niitä reunustavilla rinteillä vallitsee vuoristoilmasto.

Erittäin vaihteleva pinnanmuodostus tuottaa mikroilmastovaikutuksia eli lämpötiloissa ja sademäärissä on suuria eroja, jotka vaikuttavat alueen kasvien esiintymisalueisiin ja kukintakausiin.

Vuorenrinteiden lämpötilat vaihtelevat sekä korkeuden että ilmansuunnan mukaan. Korkealla ilmasto on kesällä lauhkea ja talvella kylmä. Laaksoissa kesälämpötilat ovat korkeampia (noin 8 °C:n ero verrattuna korkealla olevien alueiden vuotuiseen keskilämpötilaan). Myös etelä- ja pohjoisrinteiden väliset lämpötilaerot ovat huomattavia, sillä laaksot ovat hyvin kapeita ja jyrkkäreunaisia.

Geomorfologiset ja ilmastolliset ominaispiirteet suosivat maantieteellisen alueen tyypillistä kasvillisuutta, jonka maatalouskäytännöt ovat muovanneet:

| — | Cévennesien vuoriston etelä- ja kaakkoisosien matalien kukkuloiden sekä laaksojen kuivien ja kallioisten rinteiden kasvillisuuden perustan muodostavat tammet, puukellokanerva ja kistukset. Piipitoisten laaksojen avoimissa ympäristöissä on luonnonniittyjä ja viljeltyjä niittyjä, joilla vallitsevia kasveja ovat tyypillisesti heinäkasvit sekä muut lajit, kuten maite, voikukka, tähtimunkki, väriherne, apilat, valkoinen ja keltainen maksaruoho sekä maitohorsma. |
| --- | --- |

—

Cévennesien vuoriston etelä- ja kaakkoisosien matalien kukkuloiden sekä laaksojen kuivien ja kallioisten rinteiden kasvillisuuden perustan muodostavat tammet, puukellokanerva ja kistukset. Piipitoisten laaksojen avoimissa ympäristöissä on luonnonniittyjä ja viljeltyjä niittyjä, joilla vallitsevia kasveja ovat tyypillisesti heinäkasvit sekä muut lajit, kuten maite, voikukka, tähtimunkki, väriherne, apilat, valkoinen ja keltainen maksaruoho sekä maitohorsma.

| — | Keskikorkeuksilla (noin 400 metristä alkaen) on kastanjametsikkö, joka kattaa suuren osan Cévennesien laaksoista. Kastanjan merkittävä leviäminen maantieteelliselle alueelle tapahtui galloromaanisella kaudella ja keskiajalla se levisi huomattavasti laajemmalle. Tälle kasvillisuusvyöhykkeelle samoin kuin korkeammalla oleville avoimille alueille voi levitä maanpeitekasveja, kuten karhunvatukkaa. |
| --- | --- |

—

Keskikorkeuksilla (noin 400 metristä alkaen) on kastanjametsikkö, joka kattaa suuren osan Cévennesien laaksoista. Kastanjan merkittävä leviäminen maantieteelliselle alueelle tapahtui galloromaanisella kaudella ja keskiajalla se levisi huomattavasti laajemmalle. Tälle kasvillisuusvyöhykkeelle samoin kuin korkeammalla oleville avoimille alueille voi levitä maanpeitekasveja, kuten karhunvatukkaa.

| — | Ylöspäin mentäessä kasvillisuus muodostuu valtaosin matalista puumaisista kasveista ja harmaakello- ja callunakanervanummista. |
| --- | --- |

—

Ylöspäin mentäessä kasvillisuus muodostuu valtaosin matalista puumaisista kasveista ja harmaakello- ja callunakanervanummista.

| — | Ns. vuoristokasvillisuuden vyöhykkeen (korkeus yli 900 m) viileillä ja kosteilla rinteillä on pyökkimetsiä, joiden välissä on 1800-luvulta peräisin olevia laajoja lehti- ja havupuiden (pihdat, kuuset, lehtikuusi) metsitysalueita. Tällä vuoristovyöhykkeellä kasvaa myös vadelmapensaita. |
| --- | --- |

—

Ns. vuoristokasvillisuuden vyöhykkeen (korkeus yli 900 m) viileillä ja kosteilla rinteillä on pyökkimetsiä, joiden välissä on 1800-luvulta peräisin olevia laajoja lehti- ja havupuiden (pihdat, kuuset, lehtikuusi) metsitysalueita. Tällä vuoristovyöhykkeellä kasvaa myös vadelmapensaita.

| — | Vyöhykkeellä, joka on lähes ala-alpiininen, etenkin Aigoual-vuorella, on matalista kasveista (apila, arnikki) muodostuvaa luonnonnurmea. |
| --- | --- |

—

Vyöhykkeellä, joka on lähes ala-alpiininen, etenkin Aigoual-vuorella, on matalista kasveista (apila, arnikki) muodostuvaa luonnonnurmea.

Inhimilliset tekijät

Inhimilliset tekijät

Miel des Cévennes -hunajan tuotanto on kyseisen alueen ikivanha perinne.

Useiden kirjallisten ja todistajalähteiden mukaan alueella on tuotettu hunajaa perinteisesti suoraan kastanjapuun runkoihin veistetyillä pesillä, joista käytetään nimitystä ”rucher tronc” (suom. ”puunrunkopesä”) tai cévennesien murteen (cévenol) sanaa ”brusc”. Puunrunkopesät valmistettiin paikan päällä, ja niiden hyödyntäminen, etenkin hunajan kerääminen ja linkoaminen, edellytti erityistä taitoa, mutta pesistä ei saatu kovin suuria tuotoksia. Tämä perinne elää yhä muistoissa, mikä käy ilmi Cévennesien maalaisväestön vanhusten haastatteluista. Nykyisin puunrunkopesiä säilytetään joillakin hunajatiloilla muistona entisestä tuotantotavasta, mutta niitä ei enää käytetä kaupalliseen mehiläistuotantoon, paitsi ehkä perinteen säilyttämiseksi.

Mehiläishoitajat ovat ajan myötä kehittäneet erityistä taitotietoa hunajantuotannosta ja etenkin pesien sijoituspaikkojen valinnasta. Mehiläishoitajien kertomuksista kootussa historiikissa (Revue du Parc national des Cévennes, 1981) muistellaan pesäpaikkoja, jotka olivat muita parempia muun muassa aurinkoisuuden, tuuliolojen ja rinteen korkeuden suhteen. Toiminnan sopeuttaminen kaikkien näiden tekijöiden mukaan on ominaista Cévennesien alueen mehiläishoidolle, jonka vaativuutta alueen ominaispiirteet lisäävät. Medenkeruualueen määrittäminen ei ole yhtä helppoa kuin joillakin muilla alueilla, missä riittää säteeltään 3 km:n alueen rajaaminen pesän ympärille. Mehiläishoitajien on otettava huomioon usein arvaamaton ilmasto, huomattavat erot laaksojen sijainti-ilmansuunnissa ja epätasainen pinnanmuodostus erittäin jyrkkäreunaisine laaksoineen.

Revue du Parc national des Cévennes

Viime vuosikymmeninä entiset materiaalit ja menetelmät ovat väistyneet modernien pesien tieltä, ja mehiläishoito on lähtenyt uuteen nousuun pitkän taantumakauden jälkeen.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Miel des Cévennes -hunajan erityisyys liittyy maantieteelliselle alueelle tyypilliseen kukkakoostumukseen, joka näkyy kaikkien kyseisellä alueella tuotettujen erilaisten hunajien siitepölyspektrissä. Calluna, maitohorsma, puukellokanerva, harmaakellokanerva, vadelma, voikukka, karhunvatukka ja valkoapila ovat tyypillisimmät Miel des Cévennes -hunajan ominaispiirteisiin vaikuttavat kasvit. Niiden lisäksi useimmissa hunajissa on vivahteita kastanjasta, jota niissä on joko hallitsevana tai muuna siitepölynä.

Tässä tyypillisessä siitepölyspektrissä saa olla mukana peltokasveista tai laventelista peräisin olevaa siitepölyä vain satunnaisesti (alle 15 %). Tämä vaatimus on osaselitys Miel des Cévennes -hunajan maineelle. Sitä pidetään omintakeisena hunajana, joka poikkeaa huomattavasti naapurimaakunnassa Provencessa tuotettavasta hunajasta.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Miel des Cévennes -hunajan erityisyys johtuu suoraan Cévennesien kasvien monimuotoisuudesta. Kyseisen monimuotoisuuden saavat yhdessä aikaan ilmastomuuttujat ja geomorfologiset ominaispiirteet, jotka määräävät tyypilliset floristiset koostumukset. Niille on ominaista luonnontilaisten kanervien, maitohorsman, vadelman, voikukan, karhunvatukan ja valkoapilan esiintyminen samoin kuin kastanjan, joka on ainoa ylängöllä hyvin yleisesti kasvatettava puulaji.

Miel des Cévennes -hunajan tuottamiseen tarvitaan myös mehiläishoitajien taitotietoa. He ovat oppineet tuntemaan alueensa erityispiirteet tuottaakseen erittäin omintakeisia ja toisistaan poikkeavia hunajia pesien sijaintipaikkoja ja medenkeräysalueita vaihtelemalla ja hyödyntämällä siten Cévennesien alueen hyvin monimuotoisten kasvien kukintaa.

”Miel des Cévennes” mainitaan lukuisissa kirjallisissa lähteissä.

Teoksessa ”Histoire de Montpellier” (G. Cholvy, 1984) se mainitaan paikallisen kaupankäynnin yhteydessä: ”tämän keskeytyksen jälkeen lähetykset Välimeren itärannikolle alkoivat uudelleen; sinne lähetettiin muun muassa Cévennesien ja Corbièresin hunajaa, öljyä...”

Miel des Cévennes -hunajan omaleimaisuus mainitaan julkaisussa ”Revue du Parc national des Cévennes” (1981), jossa selostetaan, kuinka kyseisen tuotteen ystävät ”eivät suostu syömään laventelihunajaa”, koska sen tuoksu ja maku ovat täysin erilaiset kuin Cévennesien hunajassa.

”Miel des Cévennes” mainitaan usein alueen perinnetuotteita esittelevissä tai matkailuaiheisissa teoksissa, kuten matkaoppaissa Petit Futé 2012 (s. 36) ja GéoGuide Languedoc 2012 sekä Michelin-oppaassa Languedoc-Roussillon. Siitä kerrotaan lukuisilla kyseisen alueen sekä sen naapurialueiden matkailutoimistojen internetsivustoilla (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme jne.).

Miel des Cévennes -hunajalle on jo vuosia ollut oma kilpailusarjansa Languedoc-Roussillonin maaseutukeskuksen järjestämässä alueellisessa hunajakilpailussa, mikä on osoitus hunajan maineikkuudesta.

Sitä käytetään ruoanvalmistuksen ainesosana ja pidetään esillä leipomoissa ja ateriapalveluissa. Viimeksi mainittuja ovat muun muassa Aveyronin departementissa toimiva ”la Maison Papillon”, joka valmistaa Miel des Cévennes -hunajaa sisältäviä terriinejä, Bollènen kunnassa ”Ickowicz”, joka myy kyseistä tuotetta sisältäviä minimantelikakkuja, sekä Lyonissa sijaitseva makeiskauppa ”Confiserie Violette et Berlingot”, jonka erikoisuuksiin kuuluu Miel des Cévennes -hunajaa sisältävä lakritsi.

Monet maineikkaat kokit ovat valinneet Miel des Cévennes -hunajan käytettäväksi ruokalistoillaan. Sitä käyttävät esimerkiksi Michelin-tähtiluokituksen saanut kokki Jérôme Nutile ja Nîmesissä sijaitseva ravintola Vatel, ja se mainitaan huippukokkien ”Militant du goût” -internetsivustolla.

Miel des Cévennes tai sen pohjalta valmistetut tuotteet kuuluvat myös tunnettujen pariisilaisten herkkukauppojen, joita ovat esimerkiksi ”La maison du miel”, ”Bellota-Bellota” sekä ”La grande épicerie de Paris”, myyntivalikoimiin.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EIVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

---

| 19.11.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 412/11

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2014/C 412/05

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”KRČKI PRŠUT”

EY-nro: HR-PGI-0005-01204–3.3.2014

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Krčki pršut”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kroatia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.2: Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Krčki pršut on sian kinkusta (ilman suoliluuta) saatu kuivattu tuote, joka on kuivasuolattu merisuolalla ja mausteilla, ilmakuivattu ilman savustamista ja sen jälkeen kuivattu ja kypsytetty vähintään yhden vuoden ajan.

Markkinoille saatettaessa Krčki pršut -kinkun on täytettävä seuraavat aistinvaraiset vaatimukset:

a)   ulkonäkö: päärynän muotoinen, reunaltaan asianmukaisesti pyöristynyt, ilman distaalista osaa (sorkkaa) ja vailla paljaassa sisäosassa näkyviä riekaleita tai halkeamia tai muita vikoja, jotka saattaisivat vaikuttaa haitallisesti tuotteen ulkonäköön; reisiluun pään yli menevän paljaan lihaskudoksen pituus on rajoitettu enintään 12 senttimetriin. Kypsytyksen aikana syntyneet halkeamat voidaan peittää sianihrasta, riisi- tai vehnäjauhoista, merisuolasta ja jauhetusta pippurista valmistetulla seoksella.

ulkonäkö

b)   maku ja tuoksu: makea tai kevyen suolainen maku, kuivakypsytetylle sianlihalle tyypillinen mieto aromi;

maku ja tuoksu

c)   poikkileikkaus: lihan väri tasaisen vaaleanpunaisesta punaiseen, välissä valkoista rasvakudosta;

poikkileikkaus

d)   rakenne: pehmeä, helposti leikattavissa oleva rakenne vailla kovaa, joustamatonta tummaa ulkoreunaa;

rakenne

e)   paino: yli 6,5 kg.

paino

f)   kemialliset ominaisuudet:

kemialliset ominaisuudet

| — | vesipitoisuus: 40–60 prosenttia; |
| --- | --- |

—

vesipitoisuus: 40–60 prosenttia;

| — | natriumkloridipitoisuus: 4–8 prosenttia; |
| --- | --- |

—

natriumkloridipitoisuus: 4–8 prosenttia;

| — | vesiaktiivisuus (aw): alle 0,93. |
| --- | --- |

—

vesiaktiivisuus (aw): alle 0,93.

w

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Krčki pršut voidaan tuottaa ainoastaan tuoreista kinkuista, jotka on saatu kaupallisiin lihasikarotuihin, niiden risteytyksiin, jalostuslinjoihin tai niiden eri yhdistelmistä peräisin oleviin risteytyksiin kuuluvista sioista.

Kinkun ulkonäkö: linkku on leikattava sian puoliruhosta viimeisen lannenikaman (v. lumbales) ja ensimmäisen ristinikaman (v. sacrales) väliltä. Siinä ei saa olla lonkkaluun osia eli suoliluuta (os ilium), istuinluuta (os ishii) ja häpyluuta (os pubis), ristiluuta (os sacrum) eikä häntänikamia (v. caudales). Kinkku on irrotettava lantiosta lonkkanivelen (articulus coxae) kohdalta, jossa reisiluun pää (caput femoris) yhdistyy lonkkamaljaan (acetabulum). Kinkussa saa olla jäljellä ainoastaan istuinluun rustoista osaa (tuber ishii). Kinkun lihaskudoksen on oltava asianmukaisesti pyöritetty puoliympyrän muotoon siten, että viimeistellyn kinkun proksimaalisen reunan etäisyys reisiluun päästä (caput femoris) on noin 10–15 cm. Kinkussa ei saa olla mukana sorkkaa, joka on irrotettava nilkkanivelen (articulus tarsi) kohdalta siten, että samalla poistetaan rivi proksimaalisia nilkkaluita. Ainoastaan kinnerluun kyhmy (tuber calcanei), jonka yläpuolelta kinkku ripustetaan kuivumaan, voidaan jättää kiinni sääri- ja pohjeluuhun. Kinkun keski- ja reunaosassa on oltava kamaraa ja nahansisäistä rasvaa. Paljaasta keskiosasta on poistettava kaikki irtonaisina riippuvat lihaskudokset, ja kamaran distaalinen osa nahansisäisine rasvoineen on pyöristettävä.

v. lumbales

v. sacrales

os ilium

os ishii

os pubis

os sacrum

v. caudales

articulus coxae

caput femoris

acetabulum

tuber ishii

caput femoris

articulus tarsi

tuber calcanei

Lihan laatu: tuoreessa kinkussa ei saa olla mitään näkyviä merkkejä vaurioista. Kinkun lihan on oltava väriltään vaaleanpunaisesta punertavaan, rakenteeltaan tiivistä ja vailla pintakosteutta. Jalostuslaitokseen toimitettaessa kinkun pH-arvon, mitattuna puolikalvoisesta lihaksesta (m. semimembranosus), on oltava 5,5–6,0.

m. semimembranosus

Rasvaisuus: tuoreen viimeistellyn kinkun ulkoisen rasvakerroksen paksuuden kohtisuoraan reisiluun pään kohdalta mitattuna on oltava noin 25 mm. Missään tapauksessa rasvakerroksen paksuus, kamara mukaan luettuna, ei saa olla alle 15 mm.

Jäähdyttämistä lukuun ottamatta kinkuille ei saa tehdä mitään muita käsittelyjä säilytystä varten. Aika sikojen teurastamisen ja kinkkujen suolauksen välillä on vähintään 24 ja enintään 120 tuntia.

Krčki pršut -kinkun tuotantoon käytettävän tuoreen kinkun painon on oltava vähintään 12 kg.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien Krčki pršut -kinkun tuotantovaiheiden on tapahduttava 4 kohdassa mainitulla maantieteellisellä alueella. Tuotantoprosessi käsittää seuraavat vaiheet: suolaus, puristaminen, kuivaus ja kypsytys.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Krčki pršut voidaan pitää kaupan kokonaisena kinkkuna tai erilaisissa pakkauksissa, jotka voivat sisältää luuttomaksi leikatun kokonaisen kinkun taikka eri kokoisiksi paloiksi leikattuna tai viipaloituna. Viimeksi mainituissa tarjontamuodoissa se on pakattava tyhjiöön tai suojakaasuun.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Kypsytysvaiheen päätyttyä kaikkien sellaisten kinkkujen kamaraan, joiden on tarkastusten perusteella todettu täyttävän eritelmän fysikaalis-kemiallisiin ja aistinvaraisiin ominaisuuksiin liittyvät vaatimukset, merkitään polttoleimaamalla Krčki pršut -tunnus.

Kokonaisena kinkkuna tai erilaisissa pakkauksissa markkinoille saatettaessa tuotteen merkinnöissä on oltava polttoleimattu tunnus sekä merkintä ”Krčki pršut”. Tunnus on esitetty jäljempänä.

Image

Merkinnän ”Krčki pršut” on oltava selkeästi luettavissa, ja se on tehtävä lähtemättömällä tavalla kirjaimin, joiden koko, tyyli ja väri korostuvat kaikkien muiden merkintöjen rinnalla, tunnus, erän (sarja)numero, tavaramerkki sekä tuottajaa koskevat tiedot ja maininnat mukaan luettuina.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Krčki pršut -kinkun tuotanto rajoittuu yksinomaan Krkin saaren alueelle. Krkin saari käsittää kuusi paikallishallintoaluetta: Krkin kaupunki sekä Baškan, Malinska-Dubašnican, Omišaljin, Punatin ja Vrbnikin kunnat. Krkin saaren lisäksi eräiden näiden kuntien hallinnolliseen alueeseen kuuluu myös läheisiä pieniä saaria (Košljun, Prvić, Plavnik), joilla Krčki pršut -kinkun tuotanto ei ole sallittua.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Krkin saaren ilmasto on suhteellisen lämmin ja kostea, kesät ovat kuumia, ja lämpimän meren vaikutuksesta vuotuinen keskilämpötila on 4 °C korkeampi kuin saaren maantieteellisen leveysasteen perusteella voitaisiin olettaa. Tärkein ilmastollinen lihan kuivaamiseen vaikuttava tekijä on tuuli. Voimakkain ja useimmin saarella puhaltava tuuli on itäkoillisesta ja koillisesta puhaltava bora. Se on kuiva ja kylmä tuuli, joka puhaltaa yleisimmin ja voimakkaimmin talvella ja harvemmin ja leudommin kesällä. Vaikka vuosi- ja vuodeaikakohtaiset tuuliruusut poikkeavatkin toisistaan saaren eri osissa, talvisin lähes kaikkialla puhaltavat keskimäärin 44–70 prosenttia ajasta vallitsevasti pohjoiselta neljännekseltä saapuvat tuulet.

Krkin asukkaat ovat sukupolvien ajan hyödyntäneet saaren lihan kuivaamiselle suotuisia luonnonolosuhteita kinkun tuotantomenetelmää kehittämällä ja hiomalla. Useissa kirjallisissa lähteissä kerrotaan, että saarella on ammoisista ajoista harjoitettu siankasvatusta ja sianlihan kuivaamista.

Giambattista Cubich viittaa vuonna 1874 saaren elämää kuvatessaan sianlihan suolausperinteeseen ja kertoo, että saaren asukkaat ”... nauttivat sianlihaa tuoreena, suolattuna tai savustettuna...” ja ”... lisäävät makaronien päälle keittoa, jossa on paloiteltua kinkkua” (Giambattista Cubich, Notizie Naturali e Storiche sull’Isola di Veglia, Trieste, 1874, s. 101, 143).

Kertoessaan kansan elämästä ja tavoista Vrbnikissa Krkin saarella vuonna 1901 Žic kuvailee sikojen teurastusta ja kinkun suolausta (I. Žic, Vrbnik, Narodni život i običaji, Hrana i posuđe, u Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena, Zagreb, 1901, VI nide, 1. osa. s. 3–6).

Kokoelmateoksessa Krčki zbornik (nide 16, 1986, Krk, s. 426) mainitaan, että Krkin saarella suolataan sianlihaa, etenkin pekonia ja kinkkua.

Eräästä Košljunin fransiskaaniluostarin reseptikokoelmasta on löydetty vanha ohje siankinkun jalostamiseksi.

Krkin saaren lauhkea ilmasto on edistänyt matkailuelinkeinon kehittymistä, mikä on vaikuttanut suoraan kinkun tuotannon lisääntymiseen ja tuotteen arvostuksen ja maineen leviämiseen. Matkailun kehittyessä sikoja kasvattavien tilojen määrä on vähentynyt, ja raaka-ainetta kinkun tuotantoon alettiin hankkia mantereelta.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Krčki pršut -kinkun erityisyys johtuu sen pitkäaikaisesta maineesta sekä perinteisiä tuotantomenetelmiä käyttävien tuottajien taidoista ja osaamisesta.

Krkin saarella on kasvatettu sikoja ja suolattu sianlihaa sen säilömiseksi jo keskiajalta lähtien. Suolaus- ja kypsytystekniikka on siirtynyt sukupolvelta toiselle siten, että jo viime vuosisadan puolivälissä jokainen kohtuullisen hyvin toimeentuleva perhe kasvatti sikoja ja suolasi lihaa. Vaikka Krčki pršut -kinkun tuotanto ulottuu kauas menneisyyteen, tuotteen maine levisi laajemmalle vasta viime vuosisadan puolivälissä matkailun kehittyessä. Krčki pršut oli itse asiassa yksi harvoista paikallisista tuotteista, joiden laatu ja määrä vastasivat matkailualan tarpeita. Matkailijat panivat merkille Krčki pršut -kinkun laadun, erityisyyden ja yhteyden paikalliseen ympäristöön (Inozemni novinari o otoku Krku, Krčki zbornik 15, 1986, Krk, s. 199, Jela otoka Krka, Krk, 1989, s. 22 ja 87), ja tuotteen kysyntä kasvoi vuodesta toiseen. 1990-luvun puolivälissä yhä useampi ravintola korvasi ruokalistallaan ilmaisun ”domaći pršut” (paikallinen kinkku) nimellä ”Krčki pršut” (Žužićin lihatukkutorin lähetysluettelo, Konoba Poratin, Hotel Pinian, Restoran Bimalin, Restoran Rivican ruokalistat).

Krčki pršut -kinkun pitkäaikaisen tuotantoperinteen tuloksena on kehittynyt erityinen tuotantoprosessi, joka antaa lopputuotteelle erityisominaisuudet, joiden ansiosta se erottuu lähialueilla tuotetuista kinkuista (esim. Istriassa tai Dalmatiassa tuotetuista Istarski- tai Dalmatinski pršut -kinkuista).

Krčki pršut -kinkun pinnassa on kamara ja nahanalainen rasvakerros, mutta paljaassa lihaskudoksessa ei ole rasvaa, halkeamakohtia lukuun ottamatta. Suolausvaiheessa käytetään suolan lisäksi mausteita (pippuri, rosmariini ja laakerinlehti); kinkun savustaminen kuivausvaiheessa ei ole sallittua. Tämä tyypillinen tuotantoprosessi vaikuttaa lihas- ja rasvakudoksen erityisominaisuuksiin pitkän kypsytysajan päätyttyä (vähintään 12 kuukautta suolauksesta valmiiseen lopputuotteeseen).

Lopputuotteessa lihaskudos on rakenteeltaan pehmeää, mikä helpottaa leikkaamista. Viipaleet ovat väriltään punaisesta vaaleanpunaiseen ja niissä on marmoroitunutta rasvaa, mutta ne ovat vailla kovaa, joustamatonta tummaa ulkoreunaa.

Sääntöjen mukaisesti tuotetulla kinkulla on kuivatun ja hitaasti pitkään raakakypsytetyn sianlihan tyypillinen mieto aromi, joka pääsee täysin oikeuksiinsa vain siksi, ettei se peity savun tuoksuun.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Krkin saaren ilmasto-olosuhteet, erityisesti talvella puhaltavien kuivien ja kylmien tuulten esiintymistiheys ja ajoittuminen, ovat hyvin suotuisat lihan kuivaamiselle ja siten kinkun tuotannolle, jonka ensimmäinen vaihe eli suolaus alkaa perinteen tapaan vuoden kylmänä aikana (marraskuusta maaliskuuhun). Silloin ilma on luonnostaan riittävän kuiva ja kylmä estämään lihan pilaantumisen, jolloin liha voi kuivua tasaisesti ilman savustamista ja kypsyä sen jälkeen vähitellen. Myös meren läheisyys ja riittävä suolan saatavuus ovat edellytyksiä kuivattujen lihatuotteiden tuotannon kehittymiselle. Krkin saaren asukkaat osasivat jo kauan sitten hyödyntää näitä luonnon tarjoamia etuja, ja sianlihan kuivaamisesta tulikin osa sukupolvelta toiselle siirtynyttä perinteistä kulttuuria. Tämä taito hioutui ja kehittyi ajan myötä siinä määrin, että todennäköisesti huonojen kulkuyhteyksien ja saaren ja mantereen välisen vähäisen vuorovaikutuksen vuoksi Krkin saarella kehittyi tuotantomenetelmä, jonka eräät vaiheet poikkeavat läheisissä mantereen kaupungeissa käytettävästä tuotantomenetelmästä.

Vaikka Krčki pršut -kinkun maine onkin kehittynyt vähitellen aikojen kuluessa ammoisista ajoista lähtien, sen maineen äkillinen kasvu noin viiden viimeisen vuosikymmenen aikana johtuu myös matkailun kehittymisestä Krkin saarella. Krčki pršut oli yksi harvoista paikallisista tuotteista, jota tarjottiin heti matkailijoille ja jonka laatu ja saatavuus olivat riittäviä näiden tarpeisiin vastaamiseksi.

Krčki pršut -kinkun vakiintunut esiintyminen ravintoloissa sekä matkailijoiden määrän lisääntyminen ovat vaikuttaneet sen maineeseen mutta myös kysyntään, minkä seurauksena kinkkua on ryhdytty tuottamaan myös käsiteollisesti.

Ajan myötä Krčki pršut -kinkusta on tullut yksi paikallisen ruokakulttuurin lippulaivatuotteista, joka esiintyy nykyisin kaikkien Krkin saaren paikallisia erikoisuuksia tarjoavien ravintoloiden ruokalistoilla.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

---