# Jurnalul Oficial L 155/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 155 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5113 iunie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 155

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5113 iunie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 525/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 526/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor la import suplimentare pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008 | 3 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 527/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a restituirilor la exportul de zahăr alb și zahăr brut în aceeași stare | 5 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 528/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 900/2007 | 7 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 529/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a faptului că nu se va acorda nici o atribuire la zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 | 8 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 530/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a unor măsuri de urgență în ceea ce privește navele de pescuit cu plase-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană | 9 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 531/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a restituirilor la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare | 11 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 532/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de modificare a ratelor de restituire aplicabile anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat | 13 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 525/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

Regulamentul (CE) nr. 526/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor la import suplimentare pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008

3

Regulamentul (CE) nr. 527/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a restituirilor la exportul de zahăr alb și zahăr brut în aceeași stare

5

Regulamentul (CE) nr. 528/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 900/2007

7

Regulamentul (CE) nr. 529/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a faptului că nu se va acorda nici o atribuire la zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1060/2007

8

*

Regulamentul (CE) nr. 530/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a unor măsuri de urgență în ceea ce privește navele de pescuit cu plase-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană

9

Regulamentul (CE) nr. 531/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a restituirilor la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare

11

Regulamentul (CE) nr. 532/2008 al Comisiei din 12 iunie 2008 de modificare a ratelor de restituire aplicabile anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

13

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Consiliu și Comisie |
| | | 2008/438/CE, Euratom |
| | * | Decizia Consiliului și a Comisiei din 14 mai 2008 privind încheierea Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană | 15 |
| | | Consiliu |
| | | 2008/439/CE |
| | * | Decizia Consiliului din 9 iunie 2008 de modificare a Deciziei 2004/162/CE privind taxele de andocare în departamentele franceze de peste mări | 17 |
| | | Comisie |
| | | 2008/440/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2007 privind sistemul WRAP pentru hârtie de tipar și de scris, notificată de Regatul Unit (înregistrată cu numărul C 45/05)
  [notificată cu numărul C(2007) 5421]

   (
  1
  ) | 20 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu și Comisie

2008/438/CE, Euratom

*

Decizia Consiliului și a Comisiei din 14 mai 2008 privind încheierea Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană

15

Consiliu

2008/439/CE

*

Decizia Consiliului din 9 iunie 2008 de modificare a Deciziei 2004/162/CE privind taxele de andocare în departamentele franceze de peste mări

17

Comisie

2008/440/CE

*

Decizia Comisiei din 28 noiembrie 2007 privind sistemul WRAP pentru hârtie de tipar și de scris, notificată de Regatul Unit (înregistrată cu numărul C 45/05)
  [notificată cu numărul C(2007) 5421]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 5421]

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 525/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (1), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 12 iunie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MA | 71,0 |
| MK | 36,7 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 23,0 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 91,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 50 10 | AR | 110,6 |
| EG | 150,8 |
| TR | 129,5 |
| US | 132,0 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 128,8 |
| 0808 10 80 | AR | 106,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 94,9 |
| CN | 91,5 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 108,8 |
| US | 118,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 93,7 |
| 0809 10 00 | TR | 209,9 |
| US | 317,3 |
| ZZ | 263,6 |
| 0809 20 95 | TR | 462,1 |
| US | 378,7 |
| ZZ | 420,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 195,5 |
| US | 200,1 |
| ZZ | 197,8 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MA

71,0

MK

36,7

TR

75,8

ZZ

61,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

23,0

TR

98,9

ZZ

91,0

0709 90 70

TR

99,8

ZZ

99,8

0805 50 10

AR

110,6

EG

150,8

TR

129,5

US

132,0

ZA

121,2

ZZ

128,8

0808 10 80

AR

106,5

BR

97,9

CL

94,9

CN

91,5

MK

63,0

NZ

108,8

US

118,9

UY

80,4

ZA

81,2

ZZ

93,7

0809 10 00

TR

209,9

US

317,3

ZZ

263,6

0809 20 95

TR

462,1

US

378,7

ZZ

420,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

195,5

US

200,1

ZZ

197,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 526/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor la import suplimentare pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2007/2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 512/2008 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2007/2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 512/2008 al Comisiei (4).

| (2) | Datele de care dispune în prezent Comisia duc la modificarea valorilor respective, în conformitate cu regulile și normele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Datele de care dispune în prezent Comisia duc la modificarea valorilor respective, în conformitate cu regulile și normele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008, sunt modificate și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1568/2007 (JO L 340, 22.12.2007, p. 62).

2

(3)  JO L 253, 28.9.2007, p. 5.

3

(4)  JO L 150, 10.6.2008, p. 3.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare la importul de zahăr alb, zahăr brut și produse având codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 13 iunie 2008

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 19,90 | 6,35 |
| 1701 11 90 (1) | 19,90 | 12,02 |
| 1701 12 10 (1) | 19,90 | 6,16 |
| 1701 12 90 (1) | 19,90 | 11,50 |
| 1701 91 00 (2) | 21,75 | 15,18 |
| 1701 99 10 (2) | 21,75 | 9,84 |
| 1701 99 90 (2) | 21,75 | 9,84 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

19,90

6,35

1701 11 90 (1)

19,90

12,02

1701 12 10 (1)

19,90

6,16

1701 12 90 (1)

19,90

11,50

1701 91 00 (2)

21,75

15,18

1701 99 10 (2)

21,75

9,84

1701 99 90 (2)

21,75

9,84

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită în anexa I punctul III la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului (JO L 58, 28.2.2006, p. 1).

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită în anexa I punctul II la Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 527/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de stabilire a restituirilor la exportul de zahăr alb și zahăr brut în aceeași stare

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragraful al doilea,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită printr-o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită printr-o restituire la export.

| (2) | Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, restituirile la export trebuie stabilite în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, restituirile la export trebuie stabilite în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (3) | Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinații atunci când situația pieței mondiale sau cerințele specifice anumitor piețe justifică acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinații atunci când situația pieței mondiale sau cerințele specifice anumitor piețe justifică acest lucru.

| (4) | Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(4)

Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Produsele care beneficiază de restituirile la export prevăzute la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 și valorile acestor restituiri sunt specificate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

---

ANEXĂ

Restituiri la export pentru zahărul alb și zahărul brut în aceeași stare, aplicabile începând cu 13 iunie 2008

| Codul produsului | Destinația | Unitatea de măsură | Valoarea restituirii |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,35 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 27,35 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 27,35 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 |
| NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:







  S00 | — | Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:






  (a) | țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia (), Muntenegru, Albania și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; |

Codul produsului

Destinația

Unitatea de măsură

Valoarea restituirii

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,35

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

27,35

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

27,35

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735

NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:

S00

—

Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:

(a)

țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia (), Muntenegru, Albania și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei;

| (b) | teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv; |
| --- | --- |

(b)

teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv;

| (c) | teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar.

---

(1)  Inclusiv Kosovo, sub egida Națiunilor Unite, în virtutea Rezoluției 1244 a Consiliului de Securitate din 10 iunie 1999.

(2)  Prezenta valoare este aplicabilă zahărului brut cu un randament de 92 %. În cazul în care randamentul zahărului brut exportat nu este de 92 %, valoarea restituirii aplicabile se înmulțește, pentru fiecare operațiune de export în cauză, cu un factor de conversie obținut prin împărțirea la 92 a randamentului zahărului brut exportat, calculat în conformitate cu punctul III alineatul (3) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 528/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de stabilire a valorii maxime a restituirii la exportul de zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 900/2007

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragrafele al doilea și al treilea litera (b),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 900/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind o licitație permanentă până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008 în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb (2) prevede organizarea de licitații parțiale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 900/2007 al Comisiei din 27 iulie 2007 privind o licitație permanentă până la sfârșitul anului de comercializare 2007/2008 în vederea stabilirii restituirilor la exportul de zahăr alb (2) prevede organizarea de licitații parțiale.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 900/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 12 iunie 2008, este necesar să se stabilească o valoare maximă a restituirii la export pentru licitația parțială în cauză. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 900/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 12 iunie 2008, este necesar să se stabilească o valoare maximă a restituirii la export pentru licitația parțială în cauză.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru licitația parțială care se încheie la 12 iunie 2008 valoarea maximă a restituirii la export pentru produsul menționat la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 900/2007 se stabilește la 32,350 EUR/100 kg.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 196, 28.7.2007, p. 26. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 148/2008 al Comisiei (JO L 46, 21.2.2008, p. 9).

2

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 529/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de stabilire a faptului că nu se va acorda nici o atribuire la zahăr alb în cadrul licitației permanente prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1060/2007

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragrafele al doilea și al treilea litera (b),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 al Comisiei din 14 septembrie 2007 privind o licitație permanentă pentru revânzarea la export a zahărului deținut de agențiile de intervenție din Belgia, Republica Cehă, Spania, Irlanda, Italia, Ungaria, Polonia, Slovacia și Suedia (2) pentru stabilirea restituirilor la exportul de zahăr alb prevede organizarea de licitații parțiale. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 al Comisiei din 14 septembrie 2007 privind o licitație permanentă pentru revânzarea la export a zahărului deținut de agențiile de intervenție din Belgia, Republica Cehă, Spania, Irlanda, Italia, Ungaria, Polonia, Slovacia și Suedia (2) pentru stabilirea restituirilor la exportul de zahăr alb prevede organizarea de licitații parțiale.

| (2) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 11 iunie 2008, este necesar să se decidă că nu se va acorda nici o atribuire în cadrul licitației parțiale respective. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2007 și ca urmare a examinării ofertelor depuse în cadrul licitației parțiale care se încheie la 11 iunie 2008, este necesar să se decidă că nu se va acorda nici o atribuire în cadrul licitației parțiale respective.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Nu se va acorda nici o atribuire în cadrul licitației parțiale care se încheie la 11 iunie 2008 în ceea ce privește produsele menționate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1060/2007.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 242, 15.9.2007, p. 8. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 148/2008 (JO L 46, 21.2.2008, p. 9).

2

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 530/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de stabilire a unor măsuri de urgență în ceea ce privește navele de pescuit cu plase-pungă care pescuiesc ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 7 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru anul 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe privind anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele Comunității și, în raport cu navele Comunității, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (2) stabilește cantitatea de ton roșu care poate fi pescuită în 2008 de către navele de pescuit comunitare în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45o longitudine vestică, și în Marea Mediterană. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 40/2008 al Consiliului din 16 ianuarie 2008 de stabilire, pentru anul 2008, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe privind anumite stocuri de pești și grupuri de stocuri de pești, aplicabile în apele Comunității și, în raport cu navele Comunității, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (2) stabilește cantitatea de ton roșu care poate fi pescuită în 2008 de către navele de pescuit comunitare în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45o longitudine vestică, și în Marea Mediterană.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 446/2008 al Comisiei din 22 mai 2008 privind adaptarea unor cote de ton roșu în 2008, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (3), modifică cantitatea de ton roșu care poate fi pescuită în 2008 de către navele de pescuit comunitare în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 446/2008 al Comisiei din 22 mai 2008 privind adaptarea unor cote de ton roșu în 2008, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (3), modifică cantitatea de ton roșu care poate fi pescuită în 2008 de către navele de pescuit comunitare în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1559/2007 al Consiliului din 17 decembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual de redresare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 (4) solicită statelor membre să informeze Comisia cu privire la cotele individuale alocate navelor acestora care depășesc lungimea de 24 de metri. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1559/2007 al Consiliului din 17 decembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual de redresare pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 520/2007 (4) solicită statelor membre să informeze Comisia cu privire la cotele individuale alocate navelor acestora care depășesc lungimea de 24 de metri.

| (4) | Rolul politicii comune în domeniul pescuitului este acela de a asigura viabilitatea pe termen lung a sectorului piscicol printr-o exploatare sustenabilă a resurselor acvatice vii, pe baza respectării principiului precauției. |
| --- | --- |

(4)

Rolul politicii comune în domeniul pescuitului este acela de a asigura viabilitatea pe termen lung a sectorului piscicol printr-o exploatare sustenabilă a resurselor acvatice vii, pe baza respectării principiului precauției.

| (5) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, în cazul în care există dovezi ale unei amenințări grave pentru conservarea resurselor acvatice vii, Comisia poate decide luarea unor măsuri de urgență cu o valabilitate de cel mult șase luni. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, în cazul în care există dovezi ale unei amenințări grave pentru conservarea resurselor acvatice vii, Comisia poate decide luarea unor măsuri de urgență cu o valabilitate de cel mult șase luni.

| (6) | Datele deținute, precum și informațiile obținute de către inspectorii Comisiei în timpul misiunilor acestora în statele membre vizate indică faptul că posibilitățile de pescuit pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană alocate navelor de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Greciei, al Franței, al Italiei, al Ciprului și al Maltei sau care sunt înregistrate în aceste țări se vor epuiza la 16 iunie 2008, iar posibilitățile de pescuit pentru același stoc alocate navelor de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Spaniei sau care sunt înregistrate în această țară se vor epuiza la 23 iunie 2008. |
| --- | --- |

(6)

Datele deținute, precum și informațiile obținute de către inspectorii Comisiei în timpul misiunilor acestora în statele membre vizate indică faptul că posibilitățile de pescuit pentru tonul roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană alocate navelor de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Greciei, al Franței, al Italiei, al Ciprului și al Maltei sau care sunt înregistrate în aceste țări se vor epuiza la 16 iunie 2008, iar posibilitățile de pescuit pentru același stoc alocate navelor de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Spaniei sau care sunt înregistrate în această țară se vor epuiza la 23 iunie 2008.

| (7) | Comitetul științific al Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) consideră că supracapacitatea flotei este factorul principal care ar putea duce la diminuarea drastică a stocului de ton roșu din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană. Din cauza supracapacității flotei, riscul de depășire a nivelurilor permise de pescuit este ridicat. În plus, capacitatea zilnică de captură a unei singure nave cu plase-pungă este atât de mare încât nivelul permis al capturilor poate fi atins sau depășit foarte repede. În aceste condiții, pescuitul excesiv de către aceste flote ar putea reprezenta o amenințare gravă pentru conservarea stocului de ton roșu. |
| --- | --- |

(7)

Comitetul științific al Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) consideră că supracapacitatea flotei este factorul principal care ar putea duce la diminuarea drastică a stocului de ton roșu din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană. Din cauza supracapacității flotei, riscul de depășire a nivelurilor permise de pescuit este ridicat. În plus, capacitatea zilnică de captură a unei singure nave cu plase-pungă este atât de mare încât nivelul permis al capturilor poate fi atins sau depășit foarte repede. În aceste condiții, pescuitul excesiv de către aceste flote ar putea reprezenta o amenințare gravă pentru conservarea stocului de ton roșu.

| (8) | Comisia monitorizează îndeaproape respectarea de către statele membre a tuturor cerințelor impuse de normele comunitare relevante pe durata campaniei de pescuit ton roșu din 2008. Informațiile pe care le deține Comisia, precum și informațiile obținute de inspectorii săi indică faptul că statele membre vizate nu au respectat integral normele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1559/2007. |
| --- | --- |

(8)

Comisia monitorizează îndeaproape respectarea de către statele membre a tuturor cerințelor impuse de normele comunitare relevante pe durata campaniei de pescuit ton roșu din 2008. Informațiile pe care le deține Comisia, precum și informațiile obținute de inspectorii săi indică faptul că statele membre vizate nu au respectat integral normele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1559/2007.

| (9) | Prin urmare, este necesar ca Comisia să interzică, începând cu 16 iunie 2008, pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană, pentru navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Greciei, al Franței, al Italiei, al Ciprului și al Maltei sau care sunt înregistrate în aceste țări, și, începând cu 23 iunie 2008, pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană, pentru navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Spaniei sau care sunt înregistrate în această țară. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, este necesar ca Comisia să interzică, începând cu 16 iunie 2008, pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană, pentru navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Greciei, al Franței, al Italiei, al Ciprului și al Maltei sau care sunt înregistrate în aceste țări, și, începând cu 23 iunie 2008, pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană, pentru navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Spaniei sau care sunt înregistrate în această țară.

| (10) | În vederea sporirii eficienței măsurilor concepute să prevină o amenințare gravă pentru conservarea stocului de ton roșu, operatorii comunitari ar trebui, de asemenea, încurajați să nu mai accepte debarcarea, plasarea în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii și transbordarea tonului roșu capturat de către navele de pescuit cu plase-pungă în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană, |
| --- | --- |

(10)

În vederea sporirii eficienței măsurilor concepute să prevină o amenințare gravă pentru conservarea stocului de ton roșu, operatorii comunitari ar trebui, de asemenea, încurajați să nu mai accepte debarcarea, plasarea în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii și transbordarea tonului roșu capturat de către navele de pescuit cu plase-pungă în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Greciei, al Franței, al Italiei, al Ciprului și al Maltei sau care sunt înregistrate în aceste țări se interzice începând cu 16 iunie 2008.

Se interzice, de asemenea, reținerea la bord, plasarea în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii, transbordarea, transferul sau debarcarea peștelui din acest stoc de către navele menționate, începând cu această dată.

Articolul 2

Pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Spaniei sau care sunt înregistrate în această țară se interzice începând cu 23 iunie 2008.

Se interzice, de asemenea, reținerea la bord, plasarea în cuști în scopul îngrășării sau creșterii, transbordarea, transferul sau debarcarea peștelui din acest stoc de către navele menționate, începând cu această dată.

Articolul 3

(1)   Sub rezerva dispozițiilor alineatului (2), începând cu 16 iunie 2008, operatorii comunitari nu acceptă debarcarea, plasarea în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii ori transbordarea tonului roșu capturat în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele de pescuit cu plase-pungă.

(2)   Este permisă debarcarea, plasarea în cuști în scopul îngrășării sau al creșterii ori transbordarea în apele sau în porturile comunitare a tonului roșu capturat în Oceanul Atlantic, la est de meridianul de 45 ° longitudine vestică, și în Marea Mediterană de către navele de pescuit cu plase-pungă care arborează pavilionul Spaniei sau care sunt înregistrate în această țară până la 23 iunie 2008.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1).

1

(2)  JO L 19, 23.1.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 134, 23.5.2008, p. 11.

3

(4)  JO L 340, 22.12.2007, p. 8.

4

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/11

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 531/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de stabilire a restituirilor la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) paragraful al doilea,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) literele (c), (d) și (g) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită de o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006, diferența dintre prețurile pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) literele (c), (d) și (g) din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse pe piața comunitară poate fi acoperită de o restituire la export.

| (2) | Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația existentă în prezent pe piață în sectorul zahărului, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și cu anumite criterii prevăzute la articolele 32 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

| (3) | Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinație atunci când acest lucru este justificat de situația pieței mondiale sau de exigențele specifice ale anumitor piețe. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 33 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 prevede că restituirea poate fi diferențiată în funcție de destinație atunci când acest lucru este justificat de situația pieței mondiale sau de exigențele specifice ale anumitor piețe.

| (4) | Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile din Regulamentul (CE) nr. 951/2006 din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2). |
| --- | --- |

(4)

Se pot acorda restituiri numai pentru produsele autorizate să circule liber în Comunitate și care îndeplinesc condițiile din Regulamentul (CE) nr. 951/2006 din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2).

| (5) | Restituirile la export pot fi instituite pentru a acoperi disparitățile de competitivitate dintre exporturile din Comunitate și cele din țările terțe. Produsele comunitare exportate spre destinații apropiate și spre anumite țări terțe care acordă un tratament preferențial la import se găsesc în prezent într-o poziție concurențială foarte avantajoasă. În consecință, este necesară eliminarea restituirilor la export pentru aceste destinații. |
| --- | --- |

(5)

Restituirile la export pot fi instituite pentru a acoperi disparitățile de competitivitate dintre exporturile din Comunitate și cele din țările terțe. Produsele comunitare exportate spre destinații apropiate și spre anumite țări terțe care acordă un tratament preferențial la import se găsesc în prezent într-o poziție concurențială foarte avantajoasă. În consecință, este necesară eliminarea restituirilor la export pentru aceste destinații.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a zahărului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Produsele care beneficiază de restituirile la export prevăzute la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 318/2006 și valorile acestor restituiri sunt specificate în anexa la prezentul regulament numai dacă îndeplinesc condițiile cerute la alineatul (2) al prezentului articol.

(2)   Pentru a fi eligibile pentru o restituire în temeiul alineatului (1), produsele trebuie să îndeplinească cerințele pertinente stabilite la articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 al Comisiei (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24. Regulament, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1568/2007 (JO L 340, 22.12.2007, p. 62).

2

---

ANEXĂ

Restituiri la export pentru siropuri și alte produse din sectorul zahărului exportate în aceeași stare, aplicabile începând cu 13 iunie 2008

| Codul produsului | Destinația | Unitatea de măsură | Valoarea restituirii |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 27,35 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 27,35 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 27,35 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 (2) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg substanță uscată | 27,35 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net | 0,2735 |
| NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:







  S00 | — | Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:






  (a) | țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia (), Muntenegru, Albania și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; |

Codul produsului

Destinația

Unitatea de măsură

Valoarea restituirii

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg substanță uscată

27,35

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg substanță uscată

27,35

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg substanță uscată

27,35

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735 (2)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg substanță uscată

27,35

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % zaharoză × 100 kg produs net

0,2735

NB: Destinațiile sunt definite după cum urmează:

S00

—

Toate destinațiile, cu excepția următoarelor:

(a)

țări terțe: Andorra, Liechtenstein, Sfântul Scaun (Cetatea Vaticanului), Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia (), Muntenegru, Albania și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei;

| (b) | teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv; |
| --- | --- |

(b)

teritorii ale statelor membre ale UE care nu fac parte integrantă din teritoriul vamal al Comunității: Insulele Feroe, Groenlanda, Insula Helgoland, Ceuta, Melilla, comunele Livigno și Campione d’Italia și zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv;

| (c) | teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar. |
| --- | --- |

(c)

teritorii europene pentru ale căror relații externe un stat membru este responsabil și nu fac parte din teritoriul vamal al Comunității: Gibraltar.

---

(1)  Inclusiv Kosovo, sub egida Națiunilor Unite, în virtutea Rezoluției 1244 a Consiliului de securitate din 10 iunie 1999.

(2)  Valoarea de bază nu este aplicabilă produsului definit la punctul 2 din anexa la Regulamentul (CEE) nr. 3513/92 al Comisiei (JO L 355, 5.12.1992, p. 12).

---

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/13

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 532/2008 AL COMISIEI

din 12 iunie 2008

de modificare a ratelor de restituire aplicabile anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1), în special articolul 33 alineatul (2) litera (a) și alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Ratele de restituire aplicabile începând cu 30 mai 2008 produselor enumerate în anexă, exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 478/2008 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Ratele de restituire aplicabile începând cu 30 mai 2008 produselor enumerate în anexă, exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 478/2008 al Comisiei (2).

| (2) | Aplicarea normelor și a criteriilor menționate de Regulamentul (CE) nr. 478/2008 informațiilor deținute în prezent de Comisie duce la modificarea ratelor de restituire la export care se aplică în prezent, după cum se indică în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

Aplicarea normelor și a criteriilor menționate de Regulamentul (CE) nr. 478/2008 informațiilor deținute în prezent de Comisie duce la modificarea ratelor de restituire la export care se aplică în prezent, după cum se indică în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Ratele de restituire stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 478/2008 se modifică după cum se indică în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 13 iunie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 iunie 2008.

Pentru Comisie

Heinz ZOUREK

Director general pentru întreprinderi și industrie

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 140, 30.5.2008, p. 17.

2

---

ANEXĂ

Ratele de restituire aplicabile începând cu 13 iunie 2008 anumitor produse din sectorul zahărului exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat (1)

| Codul NC | Descriere | Rata de restituire în EURO/100 kg |
| --- | --- | --- |
| În caz de stabilire în avans a restituirilor | Altele |
| 1701 99 10 | Zahăr alb | 27,35 | 27,35 |

Codul NC

Descriere

Rata de restituire în EURO/100 kg

În caz de stabilire în avans a restituirilor

Altele

1701 99 10

Zahăr alb

27,35

27,35

---

(1)  Ratele stabilite în această anexă nu sunt aplicabile exporturilor către Albania, Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Muntenegru, Kosovo, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Sfântul Scaun (Orașul-stat Vatican), Liechtenstein, comunele Livigno și Campione d'Italia, Heligoland, Groenlanda, Insulele Faroe și către zonele din Republica Cipru asupra cărora Guvernul Republicii Cipru nu deține control efectiv, nici mărfurilor incluse în tabelele I și II din Protocolul nr. 2 la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972 exportate către Confederația Elvețiană.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu și Comisie

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/15

---

DECIZIA CONSILIULUI ȘI A COMISIEI

din 14 mai 2008

privind încheierea Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană

(2008/438/CE, Euratom)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 310, coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf a doua teză și cu articolul 300 alineatul (3) paragraful al doilea,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 alineatul (2),

având în vedere Actul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 6 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul conform al Parlamentului European (1),

având în vedere aprobarea Consiliului, acordată în temeiul articolului 101 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

întrucât:

| (1) | Protocolul la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană a fost semnat în numele Comunității Europene și al statelor sale membre la data de 18 februarie 2008 în conformitate cu Decizia 2008/273/CE a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Protocolul la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană a fost semnat în numele Comunității Europene și al statelor sale membre la data de 18 februarie 2008 în conformitate cu Decizia 2008/273/CE a Consiliului (2).

| (2) | Până la intrarea sa în vigoare, protocolul a fost aplicat, cu titlu provizoriu, de la data aderării. |
| --- | --- |

(2)

Până la intrarea sa în vigoare, protocolul a fost aplicat, cu titlu provizoriu, de la data aderării.

| (3) | Protocolul ar trebui încheiat, |
| --- | --- |

(3)

Protocolul ar trebui încheiat,

DECID:

Articolul 1

Protocolul la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană se aprobă prin prezenta decizie în numele Comunității Europene, al Comunității Europene a Energiei Atomice și al statelor membre.

Textul protocolului se anexează la prezenta decizie (3).

Articolul 2

Președintele Consiliului depune, în numele Comunității Europene și al statelor sale membre, instrumentele de aprobare prevăzute la articolul 11 din protocol. Președintele Comisiei depune simultan instrumentul de aprobare în numele Comunității Europene a Energiei Atomice.

Adoptată la Bruxelles, 14 mai 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

A. BAJUK

Pentru Comisie

José Manuel BARROSO

Președintele

---

(1)  Avizul conform din 23 aprilie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 99, 10.4.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 99, 10.4.2008, p. 2.

3

---

Consiliu

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/17

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 9 iunie 2008

de modificare a Deciziei 2004/162/CE privind taxele de andocare în departamentele franceze de peste mări

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(2008/439/CE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 2004/162/CE a Consiliului din 10 februarie 2004 privind taxele de andocare în departamentele franceze de peste mări și extinderea perioadei de valabilitate a Deciziei 89/688/CEE (1), în special articolul 3,

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Decizia 2004/162/CE autorizează Franța să aplice scutiri sau reduceri ale taxei de andocare pentru produsele fabricate la nivel local în departamentele franceze de peste mări, enumerate în anexa la decizie. În funcție de produse și de departamentul de peste mări în cauză, diferența maximă de impozitare autorizată este de 10, 20 sau 30 de puncte procentuale. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2004/162/CE autorizează Franța să aplice scutiri sau reduceri ale taxei de andocare pentru produsele fabricate la nivel local în departamentele franceze de peste mări, enumerate în anexa la decizie. În funcție de produse și de departamentul de peste mări în cauză, diferența maximă de impozitare autorizată este de 10, 20 sau 30 de puncte procentuale.

| (2) | Respectiva decizie prevede actualizarea listelor de produse din anexa la decizie ca urmare a apariției unor noi activități de producție în departamentele franceze de peste mări, precum și adoptarea unor măsuri urgente în cazul în care producția locală este amenințată de anumite practici comerciale. |
| --- | --- |

(2)

Respectiva decizie prevede actualizarea listelor de produse din anexa la decizie ca urmare a apariției unor noi activități de producție în departamentele franceze de peste mări, precum și adoptarea unor măsuri urgente în cazul în care producția locală este amenințată de anumite practici comerciale.

| (3) | Autoritățile franceze au prezentat Comisiei o solicitare în vederea actualizării listelor de produse ce pot face obiectul unei impozitări diferențiate prin adăugarea unor noi produse. Pentru fiecare produs în cauză, solicitarea autorităților franceze a fost analizată din perspectiva condițiilor prevăzute de Decizia 2004/162/CE. Respectivele noi produse rezultă din activități de producție care au apărut în Guyana Franceză ulterior solicitării autorităților franceze din 14 martie 2003, care a stat la baza Deciziei 2004/162/CE. Prin urmare, aceste produse nu au putut fi incluse în lista de produse din anexa la decizia respectivă. Una dintre cele două condiții alternative prevăzute la articolul 3 din decizia respectivă este, prin urmare, îndeplinită. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile franceze au prezentat Comisiei o solicitare în vederea actualizării listelor de produse ce pot face obiectul unei impozitări diferențiate prin adăugarea unor noi produse. Pentru fiecare produs în cauză, solicitarea autorităților franceze a fost analizată din perspectiva condițiilor prevăzute de Decizia 2004/162/CE. Respectivele noi produse rezultă din activități de producție care au apărut în Guyana Franceză ulterior solicitării autorităților franceze din 14 martie 2003, care a stat la baza Deciziei 2004/162/CE. Prin urmare, aceste produse nu au putut fi incluse în lista de produse din anexa la decizia respectivă. Una dintre cele două condiții alternative prevăzute la articolul 3 din decizia respectivă este, prin urmare, îndeplinită.

| (4) | În consecință, ar trebui analizat handicapul suportat de aceste noi produse în comparație cu produsele provenite din străinătate, din cauza costurilor mai ridicate de producție suportate de întreprinderile, de cele mai multe ori de mici dimensiuni, care desfășoară o activitate de producție în Guyana Franceză. Costurile mai ridicate sunt cauzate de situarea la distanță mare față de continent, de clima dificilă și de dimensiunile reduse ale pieței locale. Astfel, situarea la distanță mare față de continent antrenează costuri de transport ridicate și, din cauza întârzierilor de transport, forțează întreprinderile să aibă la dispoziție stocuri mai mari de materii prime și de piese de schimb pentru repararea utilajelor folosite pentru fabricație. De asemenea, dimensiunile reduse ale pieței locale au adesea ca efect o supradimensionare a unităților de producție în comparație cu cantitățile produse. Autoritățile franceze au evaluat handicapul fiecărei categorii de produse fabricate la nivel local pe baza unor factori pertinenți referitori la categoria respectivă. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, ar trebui analizat handicapul suportat de aceste noi produse în comparație cu produsele provenite din străinătate, din cauza costurilor mai ridicate de producție suportate de întreprinderile, de cele mai multe ori de mici dimensiuni, care desfășoară o activitate de producție în Guyana Franceză. Costurile mai ridicate sunt cauzate de situarea la distanță mare față de continent, de clima dificilă și de dimensiunile reduse ale pieței locale. Astfel, situarea la distanță mare față de continent antrenează costuri de transport ridicate și, din cauza întârzierilor de transport, forțează întreprinderile să aibă la dispoziție stocuri mai mari de materii prime și de piese de schimb pentru repararea utilajelor folosite pentru fabricație. De asemenea, dimensiunile reduse ale pieței locale au adesea ca efect o supradimensionare a unităților de producție în comparație cu cantitățile produse. Autoritățile franceze au evaluat handicapul fiecărei categorii de produse fabricate la nivel local pe baza unor factori pertinenți referitori la categoria respectivă.

| (5) | În octombrie 2003, a fost creată o nouă întreprindere care și-a început producția de iaurturi și alte produse pe bază de lapte, cum ar fi brânza proaspătă (poziția 0403, incluzând subpozițiile 0403 10 și 0403 90 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). Cu toate acestea, numai producția de iaurt (poziția 0403 10 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun) fusese luată în considerare la data solicitării inițiale, dată anterioară începerii activității de producție. Se constată că activitatea desfășurată de întreprindere acoperă și produse de la poziția 0403 90. Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, poziția 0403 90 ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(5)

În octombrie 2003, a fost creată o nouă întreprindere care și-a început producția de iaurturi și alte produse pe bază de lapte, cum ar fi brânza proaspătă (poziția 0403, incluzând subpozițiile 0403 10 și 0403 90 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). Cu toate acestea, numai producția de iaurt (poziția 0403 10 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun) fusese luată în considerare la data solicitării inițiale, dată anterioară începerii activității de producție. Se constată că activitatea desfășurată de întreprindere acoperă și produse de la poziția 0403 90. Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, poziția 0403 90 ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (6) | În septembrie 2005, o întreprindere a demarat o activitate de prăjit cafea. În paralel, este în curs de lansare o activitate agricolă de producție de cafea verde, care va furniza materia primă întreprinderii de prăjit cafea. Cu timpul, aceste activități, luate în ansamblu, ar trebui să poată acoperi o parte din cererea de cafea în Guyana Franceză. Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul cafelei prăjite la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al cafelei prăjite provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, cafeaua prăjită (poziția 0901 21 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun) ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(6)

În septembrie 2005, o întreprindere a demarat o activitate de prăjit cafea. În paralel, este în curs de lansare o activitate agricolă de producție de cafea verde, care va furniza materia primă întreprinderii de prăjit cafea. Cu timpul, aceste activități, luate în ansamblu, ar trebui să poată acoperi o parte din cererea de cafea în Guyana Franceză. Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul cafelei prăjite la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al cafelei prăjite provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, cafeaua prăjită (poziția 0901 21 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun) ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (7) | La începutul anului 2006, o întreprindere a demarat o activitate de producție de ciocolată și de produse derivate din cacao (pozițiile 1801, 1802, 1803, 1805 și 1806 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). În paralel, este în curs de lansare o activitate agricolă de producție de cacao. Cu timpul, aceste activități, luate în ansamblu, ar trebui să poată acoperi o parte din cererea de ciocolată în Guyana Franceză. După datele transmise de autoritățile franceze, costul ciocolatei și al produselor derivate din cacao fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de producția locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 1801, 1802, 1803, 1805 și 1806 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(7)

La începutul anului 2006, o întreprindere a demarat o activitate de producție de ciocolată și de produse derivate din cacao (pozițiile 1801, 1802, 1803, 1805 și 1806 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). În paralel, este în curs de lansare o activitate agricolă de producție de cacao. Cu timpul, aceste activități, luate în ansamblu, ar trebui să poată acoperi o parte din cererea de ciocolată în Guyana Franceză. După datele transmise de autoritățile franceze, costul ciocolatei și al produselor derivate din cacao fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de producția locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 1801, 1802, 1803, 1805 și 1806 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (8) | În septembrie 2005, a fost creată o nouă întreprindere care a demarat o activitate de producție de chipsuri din manioc, chipsuri din banane și arahide prăjite (pozițiile 2008 11 și 2008 99 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 2008 11 și 2008 99 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(8)

În septembrie 2005, a fost creată o nouă întreprindere care a demarat o activitate de producție de chipsuri din manioc, chipsuri din banane și arahide prăjite (pozițiile 2008 11 și 2008 99 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 2008 11 și 2008 99 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (9) | O întreprindere de producere a berii, creată în 2006, a demarat în 2007 producția de bere (poziția 2203 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). După datele transmise de autoritățile franceze, costul berii fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 30 % decât cel al berii provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, poziția 2203 ar trebui să fie introdusă în partea C din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 30 de puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(9)

O întreprindere de producere a berii, creată în 2006, a demarat în 2007 producția de bere (poziția 2203 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). După datele transmise de autoritățile franceze, costul berii fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 30 % decât cel al berii provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, poziția 2203 ar trebui să fie introdusă în partea C din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 30 de puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (10) | O întreprindere din Guyana Franceză a demarat, în cursul anului 2005, o activitate constând în recuperarea deșeurilor de paie de orez pentru fabricarea unui produs asemănător cu turba (combustibil, așternut pentru animale). Această nouă activitate economică nu ar fi viabilă din punct de vedere economic dacă turba fabricată în afara Guyanei Franceze (poziția 2703 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun) nu ar putea face obiectul unei diferențe de impozitare în Guyana Franceză. Într-adevăr, după datele transmise de autoritățile franceze, deși este vorba de un produs fabricat din deșeuri agricole, costurile de transformare sunt atât de mari încât nu pot concura cu turba importată în Guyana Franceză, chiar dacă sunt luate în calcul costurile de transport. Conform autorităților franceze, costurile fabricării acestui produs sunt mult mai ridicate decât cele ale turbei din cauza dimensiunii foarte reduse a întreprinderii din Guyana Franceză (6 salariați) și a caracterului semi-artizanal al acestei activități, pe când în Europa turba este produsă industrial. Cu atât mai mult cu cât în Guyana Franceză nu există o producție locală de turbă. Chiar luând în calcul costurile de transport ale turbei importate din Europa, costul produsului fabricat pe bază de paie de orez rămâne mai mare cu 20 % decât prețul turbei importate. În lipsa unei măsuri speciale, activitatea desfășurată de această întreprindere din Guyana Franceză nu ar fi deci viabilă din punct de vedere economic, de unde rezultă necesitatea de a-i restabili competitivitatea. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală care concurează producția de turbă, pentru Guyana Franceză, poziția 2703 ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. Deși se limitează la turbă, această diferență de impozitare va permite conservarea activității legate de producția locală a combustibilului respectiv și va fi aplicabilă la nivelul care s-ar fi aplicat turbei produse local, dacă o astfel de producție ar fi existat. |
| --- | --- |

(10)

O întreprindere din Guyana Franceză a demarat, în cursul anului 2005, o activitate constând în recuperarea deșeurilor de paie de orez pentru fabricarea unui produs asemănător cu turba (combustibil, așternut pentru animale). Această nouă activitate economică nu ar fi viabilă din punct de vedere economic dacă turba fabricată în afara Guyanei Franceze (poziția 2703 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun) nu ar putea face obiectul unei diferențe de impozitare în Guyana Franceză. Într-adevăr, după datele transmise de autoritățile franceze, deși este vorba de un produs fabricat din deșeuri agricole, costurile de transformare sunt atât de mari încât nu pot concura cu turba importată în Guyana Franceză, chiar dacă sunt luate în calcul costurile de transport. Conform autorităților franceze, costurile fabricării acestui produs sunt mult mai ridicate decât cele ale turbei din cauza dimensiunii foarte reduse a întreprinderii din Guyana Franceză (6 salariați) și a caracterului semi-artizanal al acestei activități, pe când în Europa turba este produsă industrial. Cu atât mai mult cu cât în Guyana Franceză nu există o producție locală de turbă. Chiar luând în calcul costurile de transport ale turbei importate din Europa, costul produsului fabricat pe bază de paie de orez rămâne mai mare cu 20 % decât prețul turbei importate. În lipsa unei măsuri speciale, activitatea desfășurată de această întreprindere din Guyana Franceză nu ar fi deci viabilă din punct de vedere economic, de unde rezultă necesitatea de a-i restabili competitivitatea. Pentru a compensa handicapul suportat de această nouă producție locală care concurează producția de turbă, pentru Guyana Franceză, poziția 2703 ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. Deși se limitează la turbă, această diferență de impozitare va permite conservarea activității legate de producția locală a combustibilului respectiv și va fi aplicabilă la nivelul care s-ar fi aplicat turbei produse local, dacă o astfel de producție ar fi existat.

| (11) | O întreprindere din Guyana Franceză a demarat, în cursul anului 2005, o activitate de producție de saltele din spumă și de produse din polistiren (pozițiile 3921 11 și 9404 21 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). După datele transmise de autoritățile franceze, costul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 3921 11 și 9404 21 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(11)

O întreprindere din Guyana Franceză a demarat, în cursul anului 2005, o activitate de producție de saltele din spumă și de produse din polistiren (pozițiile 3921 11 și 9404 21 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). După datele transmise de autoritățile franceze, costul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 3921 11 și 9404 21 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (12) | O întreprindere din Guyana Franceză a demarat, în cursul anului 2005, o activitate de producție de cabine de duș din PVC (poziția 3922 10 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul cabinelor de duș fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, poziția 3922 10 ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări. |
| --- | --- |

(12)

O întreprindere din Guyana Franceză a demarat, în cursul anului 2005, o activitate de producție de cabine de duș din PVC (poziția 3922 10 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). Conform datelor transmise de autoritățile franceze, costul cabinelor de duș fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, poziția 3922 10 ar trebui să fie introdusă în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări.

| (13) | O întreprindere din Guyana Franceză a demarat în 2007 o activitate de producție de jgheaburi din zinc și din cupru (pozițiile 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 și 7907 00 90 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). După datele transmise de autoritățile franceze, prețul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 și 7907 00 90 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări, |
| --- | --- |

(13)

O întreprindere din Guyana Franceză a demarat în 2007 o activitate de producție de jgheaburi din zinc și din cupru (pozițiile 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 și 7907 00 90 din clasificarea nomenclaturii din Tariful vamal comun). După datele transmise de autoritățile franceze, prețul produselor în cauză fabricate la nivel local este mai mare cu mai mult de 20 % decât cel al acelorași produse provenind din străinătate. Pentru a compensa handicapul respectiv suportat de această nouă producție locală, pentru Guyana Franceză, pozițiile 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 și 7907 00 90 ar trebui să fie introduse în partea B din anexa la Decizia 2004/162/CE, care conține lista de produse locale care pot beneficia de o diferență de impozitare de 20 puncte procentuale în comparație cu produsele care nu provin din departamentele franceze de peste mări,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2004/162/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Luxembourg, 9 iunie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

M. COTMAN

---

(1)  JO L 52, 21.2.2004, p. 64.

1

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia 2004/162/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La partea B punctul 2 se introduc următoarele produse:
  „0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 și 9404 21”. |
| --- | --- |

1.

La partea B punctul 2 se introduc următoarele produse:

„0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 și 9404 21”.

| 2. | La partea C punctul 2 se introduce următorul produs:
  „2203”. |
| --- | --- |

2.

La partea C punctul 2 se introduce următorul produs:

„2203”.

---

Comisie

| 13.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 155/20

---

DECIZIA COMISIEI

din 28 noiembrie 2007

privind sistemul WRAP pentru hârtie de tipar și de scris, notificată de Regatul Unit (înregistrată cu numărul C 45/05)

[notificată cu numărul C(2007) 5421]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/440/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile prezentate,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 22 iulie 2005, înregistrată la Comisie la data de 26 iulie 2005 cu numărul A/6948, Regatul Unit a notificat Comisiei un sistem de creștere a capacității de producție pentru hârtia de tipar și de scris (denumită în continuare „T&S”) obținută din fibre reciclate în cadrul programului de acțiune privind deșeurile și resursele (Waste and Resources Action Programme – WRAP). Această notificare a fost înregistrată cu numărul N 364/05. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 9 septembrie 2005, înregistrată cu numărul D/56952. Regatul Unit a răspuns prin scrisoarea din 28 octombrie 2005, înregistrată la 7 noiembrie 2005 cu numărul A/38954. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 22 iulie 2005, înregistrată la Comisie la data de 26 iulie 2005 cu numărul A/6948, Regatul Unit a notificat Comisiei un sistem de creștere a capacității de producție pentru hârtia de tipar și de scris (denumită în continuare „T&S”) obținută din fibre reciclate în cadrul programului de acțiune privind deșeurile și resursele (Waste and Resources Action Programme – WRAP). Această notificare a fost înregistrată cu numărul N 364/05. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 9 septembrie 2005, înregistrată cu numărul D/56952. Regatul Unit a răspuns prin scrisoarea din 28 octombrie 2005, înregistrată la 7 noiembrie 2005 cu numărul A/38954.

| (2) | La 7 decembrie 2005, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. La 24 ianuarie 2006, Regatul Unit a transmis observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii. La 10 și 14 februarie 2006, Comisia a primit observații de la M-Real, un producător de hârtie reciclată T&S care deține unități de producție în Regatul Unit, și de la Confederation of Paper Industry (denumită în continuare „CPI”), asociația britanică care reprezintă industria hârtiei. La 3 mai 2006, Regatul Unit a răspuns observațiilor primite de la respectivele terțe părți. La 19 martie 2007, Comisia i-a solicitat Regatului Unit informații suplimentare. Regatul Unit a răspuns la 11 mai 2007. La 14 iulie 2007, autoritățile britanice au avut o întâlnire cu reprezentanți ai Comisiei. Regatul Unit a furnizat informații suplimentare la 21 august 2007, la 10 și la 14 septembrie 2007. |
| --- | --- |

(2)

La 7 decembrie 2005, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. La 24 ianuarie 2006, Regatul Unit a transmis observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii. La 10 și 14 februarie 2006, Comisia a primit observații de la M-Real, un producător de hârtie reciclată T&S care deține unități de producție în Regatul Unit, și de la Confederation of Paper Industry (denumită în continuare „CPI”), asociația britanică care reprezintă industria hârtiei. La 3 mai 2006, Regatul Unit a răspuns observațiilor primite de la respectivele terțe părți. La 19 martie 2007, Comisia i-a solicitat Regatului Unit informații suplimentare. Regatul Unit a răspuns la 11 mai 2007. La 14 iulie 2007, autoritățile britanice au avut o întâlnire cu reprezentanți ai Comisiei. Regatul Unit a furnizat informații suplimentare la 21 august 2007, la 10 și la 14 septembrie 2007.

2.   DESCRIEREA MĂSURII

| (3) | WRAP este o societate comercială înființată de Guvernul britanic în parteneriat cu alți acționari, în scopul de a promova gestionarea durabilă a deșeurilor și, în special, de a promova piețele performante pentru materialele și produsele reciclate. Obiectivul său principal este de a asigura o funcționare mai eficientă a respectivelor piețe, prin stimularea cererii de materiale și produse reciclate, îmbunătățindu-se astfel și aspectele economice legate de colectare. Cu toate că WRAP funcționează ca societate subordonată guvernului, punând în aplicare politicile guvernamentale, aceasta are forma unei societăți private. Printre acționarii WRAP se numără câțiva reprezentanți ai ramurilor industriale interesate de gestionarea deșeurilor, cum ar fi Confederation of Paper Industries și Chartered Institute of Waste Management, asociații caritabile precum Wastewatch și reprezentanți ai autorităților descentralizate și ai autorităților britanice centrale. |
| --- | --- |

(3)

WRAP este o societate comercială înființată de Guvernul britanic în parteneriat cu alți acționari, în scopul de a promova gestionarea durabilă a deșeurilor și, în special, de a promova piețele performante pentru materialele și produsele reciclate. Obiectivul său principal este de a asigura o funcționare mai eficientă a respectivelor piețe, prin stimularea cererii de materiale și produse reciclate, îmbunătățindu-se astfel și aspectele economice legate de colectare. Cu toate că WRAP funcționează ca societate subordonată guvernului, punând în aplicare politicile guvernamentale, aceasta are forma unei societăți private. Printre acționarii WRAP se numără câțiva reprezentanți ai ramurilor industriale interesate de gestionarea deșeurilor, cum ar fi Confederation of Paper Industries și Chartered Institute of Waste Management, asociații caritabile precum Wastewatch și reprezentanți ai autorităților descentralizate și ai autorităților britanice centrale.

| (4) | Obiectivul sistemului notificat este creșterea volumului de colectare și de reciclare a hârtiei de tipar și de scris (T&S) utilizate în birouri și în companii prin creșterea capacității de reciclare, cu obligația de a colecta o cantitate mai mare de deșeuri de hârtie. Regatul Unit preconizează că o creștere a capacității de reciclare, însoțită de obligația juridică a beneficiarului ajutorului de a utiliza noi colectări suplimentare, va duce la o creștere netă a colectărilor suplimentare de deșeuri de hârtie T&S. Definiția hârtiei de tipar și de scris utilizată de autoritățile britanice include următoarele tipuri de hârtie fără conținut de lemn: hârtia pentru publicații tipărite, hârtia pentru fotocopiatoare/imprimante și hârtia de ziar. Regatul Unit a exclus din procedura de licitație alte tipuri de hârtie fără conținut de lemn, precum hârtia absorbantă, și toate tipurile de hârtie cu conținut de lemn. În prezent, cea mai mare parte a deșeurilor de hârtie produse de companii și de birouri nu este colectată și triată în vederea reciclării, în special din cauza dificultăților tehnice, a costurilor reduse de depozitare a deșeurilor și a instabilității prețurilor. Statisticile pentru anul 2006 furnizate de Confederation of Paper Industries au indicat faptul că rata de colectare a hârtiei T&S în Regatul Unit se ridică la aproximativ 10 % (2). |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul sistemului notificat este creșterea volumului de colectare și de reciclare a hârtiei de tipar și de scris (T&S) utilizate în birouri și în companii prin creșterea capacității de reciclare, cu obligația de a colecta o cantitate mai mare de deșeuri de hârtie. Regatul Unit preconizează că o creștere a capacității de reciclare, însoțită de obligația juridică a beneficiarului ajutorului de a utiliza noi colectări suplimentare, va duce la o creștere netă a colectărilor suplimentare de deșeuri de hârtie T&S. Definiția hârtiei de tipar și de scris utilizată de autoritățile britanice include următoarele tipuri de hârtie fără conținut de lemn: hârtia pentru publicații tipărite, hârtia pentru fotocopiatoare/imprimante și hârtia de ziar. Regatul Unit a exclus din procedura de licitație alte tipuri de hârtie fără conținut de lemn, precum hârtia absorbantă, și toate tipurile de hârtie cu conținut de lemn. În prezent, cea mai mare parte a deșeurilor de hârtie produse de companii și de birouri nu este colectată și triată în vederea reciclării, în special din cauza dificultăților tehnice, a costurilor reduse de depozitare a deșeurilor și a instabilității prețurilor. Statisticile pentru anul 2006 furnizate de Confederation of Paper Industries au indicat faptul că rata de colectare a hârtiei T&S în Regatul Unit se ridică la aproximativ 10 % (2).

| (5) | WRAP intenționează să își îndeplinească obiectivele prin acordarea de subvenții producătorilor de hârtie, în vederea creșterii capacității de reprocesare a hârtiei T&S, în cadrul căreia se utilizează ca materie primă în special deșeurile de hârtie provenite de la birouri și companii. Bugetul alocat pentru respectiva măsură se situează între 6 milioane GBP și 20 de milioane GBP (aproximativ între 8,6 milioane EUR și 28,6 milioane EUR) și este destinat să acopere perioada care ia sfârșit la 31 martie 2011. Se estimează că între doi și zece producători de hârtie vor beneficia de acest ajutor, finanțat din bugetul general al Ministerului Mediului, Alimentației și Afacerilor Rurale [Department for Environment, Food and Rural Affairs (DEFRA)]. |
| --- | --- |

(5)

WRAP intenționează să își îndeplinească obiectivele prin acordarea de subvenții producătorilor de hârtie, în vederea creșterii capacității de reprocesare a hârtiei T&S, în cadrul căreia se utilizează ca materie primă în special deșeurile de hârtie provenite de la birouri și companii. Bugetul alocat pentru respectiva măsură se situează între 6 milioane GBP și 20 de milioane GBP (aproximativ între 8,6 milioane EUR și 28,6 milioane EUR) și este destinat să acopere perioada care ia sfârșit la 31 martie 2011. Se estimează că între doi și zece producători de hârtie vor beneficia de acest ajutor, finanțat din bugetul general al Ministerului Mediului, Alimentației și Afacerilor Rurale [Department for Environment, Food and Rural Affairs (DEFRA)].

| (6) | Ajutorul notificat urmează să fie acordat în urma unei proceduri de licitație, organizată după modelul procedurilor comunitare de achiziții publice. Sunt deosebit de importante elementele prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(6)

Ajutorul notificat urmează să fie acordat în urma unei proceduri de licitație, organizată după modelul procedurilor comunitare de achiziții publice. Sunt deosebit de importante elementele prezentate mai jos.

| (7) | Ofertanții declarați câștigători vor fi cei care colectează hârtie în cea mai mare parte de la birouri și companii, hârtia colectată de ei fiind deșeuri de hârtie T&S. Prin urmare, invitația de participare la licitație va menționa faptul că „materia primă trebuie să provină, cel puțin și în această ordine, din:






  — | materii prime colectate de la birouri sau din alte surse decât locuințele/gospodăriile, care nu au fost colectate până acum în vederea reciclării; |
| --- | --- | --- |

(7)

Ofertanții declarați câștigători vor fi cei care colectează hârtie în cea mai mare parte de la birouri și companii, hârtia colectată de ei fiind deșeuri de hârtie T&S. Prin urmare, invitația de participare la licitație va menționa faptul că „materia primă trebuie să provină, cel puțin și în această ordine, din:

—

materii prime colectate de la birouri sau din alte surse decât locuințele/gospodăriile, care nu au fost colectate până acum în vederea reciclării;

| — | materii prime din surse municipale, care nu au fost colectate până acum în vederea reciclării; |
| --- | --- |

—

materii prime din surse municipale, care nu au fost colectate până acum în vederea reciclării;

| — | colectări existente.” |
| --- | --- |

—

colectări existente.”

De asemenea, cel puțin 50 % din totalul deșeurilor de hârtie trebuie să provină de la birouri și companii și, în același timp, cel puțin 50 % din totalul deșeurilor de hârtie folosite trebuie să provină din colectări noi de materii prime care nu au fost colectate până acum în vederea reciclării.

| (8) | Întrucât se acordă prioritate colectării de la birouri și companii față de celelalte surse incluse în procedura de licitație, autoritățile britanice preconizează că este foarte probabil să nu fie declarată câștigătoare o ofertă care include un procent ridicat de deșeuri de hârtie provenite din surse domestice sau din colectări existente și un procent mai scăzut de deșeuri de hârtie T&S, fără conținut de lemn, care provin de la birouri și/sau companii. |
| --- | --- |

(8)

Întrucât se acordă prioritate colectării de la birouri și companii față de celelalte surse incluse în procedura de licitație, autoritățile britanice preconizează că este foarte probabil să nu fie declarată câștigătoare o ofertă care include un procent ridicat de deșeuri de hârtie provenite din surse domestice sau din colectări existente și un procent mai scăzut de deșeuri de hârtie T&S, fără conținut de lemn, care provin de la birouri și/sau companii.

| (9) | În timp ce intensitatea finală a ajutorului acordat fiecărui beneficiar va fi în funcție de licitație, intensitatea maximă pentru întreprinderile mari, respectiv pentru IMM-uri, este de 30 %, respectiv 40 %. Aceste intensități pot fi mărite cu 5 %, în cazul în care beneficiarul are sediul într-o regiune asistată în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c), sau cu 10 %, în cazul în care beneficiarul are sediul într-o regiune asistată în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (a). |
| --- | --- |

(9)

În timp ce intensitatea finală a ajutorului acordat fiecărui beneficiar va fi în funcție de licitație, intensitatea maximă pentru întreprinderile mari, respectiv pentru IMM-uri, este de 30 %, respectiv 40 %. Aceste intensități pot fi mărite cu 5 %, în cazul în care beneficiarul are sediul într-o regiune asistată în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c), sau cu 10 %, în cazul în care beneficiarul are sediul într-o regiune asistată în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (a).

| (10) | În cazul în care s-ar fi dovedit faptul că, în absența ajutorului, investiția nu s-ar fi realizat în totalitate, iar investiția depășește, integral sau parțial, stadiul actual al tehnologiei, Regatul Unit va găsi un termen de comparație adecvat. Costurile eligibile vor fi calculate fără a se ține seama de beneficiile obținute dintr-o eventuală creștere a capacității, din economiile de costuri realizate în primii cinci ani de viață ai investiției și din producția auxiliară suplimentară realizată în această perioadă. |
| --- | --- |

(10)

În cazul în care s-ar fi dovedit faptul că, în absența ajutorului, investiția nu s-ar fi realizat în totalitate, iar investiția depășește, integral sau parțial, stadiul actual al tehnologiei, Regatul Unit va găsi un termen de comparație adecvat. Costurile eligibile vor fi calculate fără a se ține seama de beneficiile obținute dintr-o eventuală creștere a capacității, din economiile de costuri realizate în primii cinci ani de viață ai investiției și din producția auxiliară suplimentară realizată în această perioadă.

| (11) | În cazul în care ajutorul se aplică, de exemplu, unei investiții într-o nouă uzină de producție T&S, în conformitate cu orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului, denumite în continuare „orientări privind mediul” (3), costurile eligibile vor consta în costurile de investiție aferente noii uzine, din care se scad costurile aferente unei uzine T&S convenționale comparabile. În schimb, în cazul în care proiectul se referă exclusiv la adăugarea unei unități suplimentare de îndepărtare a cernelii la unitățile de îndepărtare a cernelii existente sau în cazul în care proiectul preconizează construirea unei noi capacități de producție convenționale, la care s-a convenit adăugarea unei unități suplimentare de îndepărtare a cernelii, pentru a îndeplini criteriile sistemului, atunci costurile suplimentare de investiție necesare îndeplinirii obiectivelor de mediu vor fi doar costurile aferente respectivelor unități suplimentare de îndepărtare a cernelii. |
| --- | --- |

(11)

În cazul în care ajutorul se aplică, de exemplu, unei investiții într-o nouă uzină de producție T&S, în conformitate cu orientările comunitare privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului, denumite în continuare „orientări privind mediul” (3), costurile eligibile vor consta în costurile de investiție aferente noii uzine, din care se scad costurile aferente unei uzine T&S convenționale comparabile. În schimb, în cazul în care proiectul se referă exclusiv la adăugarea unei unități suplimentare de îndepărtare a cernelii la unitățile de îndepărtare a cernelii existente sau în cazul în care proiectul preconizează construirea unei noi capacități de producție convenționale, la care s-a convenit adăugarea unei unități suplimentare de îndepărtare a cernelii, pentru a îndeplini criteriile sistemului, atunci costurile suplimentare de investiție necesare îndeplinirii obiectivelor de mediu vor fi doar costurile aferente respectivelor unități suplimentare de îndepărtare a cernelii.

| (12) | Autoritățile britanice s-au angajat ca în fiecare an să transmită un raport Comisiei. Raportul va conține, pentru fiecare beneficiar al ajutorului, o descriere a termenului de comparație utilizat în vederea deducerii din costurile eligibile investițiile de referință comparabile din punct de vedere tehnic, dar care nu oferă același grad de protecție a mediului, în conformitate cu principiul menționat la punctul 37 din orientările privind mediul. |
| --- | --- |

(12)

Autoritățile britanice s-au angajat ca în fiecare an să transmită un raport Comisiei. Raportul va conține, pentru fiecare beneficiar al ajutorului, o descriere a termenului de comparație utilizat în vederea deducerii din costurile eligibile investițiile de referință comparabile din punct de vedere tehnic, dar care nu oferă același grad de protecție a mediului, în conformitate cu principiul menționat la punctul 37 din orientările privind mediul.

| (13) | Regatul Unit va subvenționa numai investițiile în producția de hârtie T&S din deșeuri de hârtie T&S fără conținut de lemn care depășesc stadiul actual al tehnologiei. Aceasta înseamnă că proiectele trebuie să utilizeze, în instalațiile și procesele lor de producție, tehnologii noi care, în urma testărilor și demonstrațiilor, se dovedesc capabile să contribuie la înlăturarea principalului obstacol tehnic din procesul de reciclare a hârtiei T&S, și anume îndepărtarea cernelii din deșeurile de hârtie fără conținut de lemn. Este foarte important să se utilizeze un sistem foarte eficient de spălare a cernelii, întrucât consumatorii de hârtie T&S solicită un tip de hârtie albă, curată și strălucitoare pentru imprimat. Regatul Unit a declarat că documentele de birou sunt imprimate prin următoarele procedee:
  Procedee de imprimare a documentelor de birou (4)







  Document de birou | Procedeu de imprimare |
| --- | --- | --- |
| Documente fotocopiate; imprimare de pe calculator | Xerografie (imprimare laser), în general monocromă
  Imprimare cu jet de cerneală, mai ales în cazul documentelor imprimate color |
| Scrisori, documente-tip comerciale etc. | Imprimare ofset cu rolă de hârtie
  Imprimare ofset cu hârtie în coli
  Xerografie
  Imprimare cu jet de cerneală |

(13)

Regatul Unit va subvenționa numai investițiile în producția de hârtie T&S din deșeuri de hârtie T&S fără conținut de lemn care depășesc stadiul actual al tehnologiei. Aceasta înseamnă că proiectele trebuie să utilizeze, în instalațiile și procesele lor de producție, tehnologii noi care, în urma testărilor și demonstrațiilor, se dovedesc capabile să contribuie la înlăturarea principalului obstacol tehnic din procesul de reciclare a hârtiei T&S, și anume îndepărtarea cernelii din deșeurile de hârtie fără conținut de lemn. Este foarte important să se utilizeze un sistem foarte eficient de spălare a cernelii, întrucât consumatorii de hârtie T&S solicită un tip de hârtie albă, curată și strălucitoare pentru imprimat. Regatul Unit a declarat că documentele de birou sunt imprimate prin următoarele procedee:

Procedee de imprimare a documentelor de birou (4)

Document de birou

Procedeu de imprimare

Documente fotocopiate; imprimare de pe calculator

Xerografie (imprimare laser), în general monocromă

Imprimare cu jet de cerneală, mai ales în cazul documentelor imprimate color

Scrisori, documente-tip comerciale etc.

Imprimare ofset cu rolă de hârtie

Imprimare ofset cu hârtie în coli

Xerografie

Imprimare cu jet de cerneală

| (14) | Cu toate acestea, un număr considerabil (și în creștere rapidă) de astfel de procedee de imprimare nu permit, în prezent, îndepărtarea eficientă a cernelii într-un mod care să nu dăuneze mediului (5). Cernelurile folosite sunt în special cerneluri pe bază de apă, care includ cernelurile folosite la imprimantele cu jet, mare parte din cernelurile pentru toner solid și toate cernelurile de toner lichid de primă generație. În plus, deși cernelurile alcătuite din particule având dimensiuni între 10 μm și 100 μm pot fi îndepărtate, în principiu, eficiența procesului de îndepărtare se reduce semnificativ înspre limitele acestui interval de dimensiune (6). Cercetările recente au indicat faptul că până și prezența într-un procent de 10 % a cernelurilor negre pe bază de pigmenți utilizate de imprimantele cu jet într-un amestec de hârtie reciclată diminuează posibilitatea de îndepărtare a cernelii din întregul amestec, astfel încât produsul obținut nu mai este adecvat pentru producerea de hârtie T&S (7). |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, un număr considerabil (și în creștere rapidă) de astfel de procedee de imprimare nu permit, în prezent, îndepărtarea eficientă a cernelii într-un mod care să nu dăuneze mediului (5). Cernelurile folosite sunt în special cerneluri pe bază de apă, care includ cernelurile folosite la imprimantele cu jet, mare parte din cernelurile pentru toner solid și toate cernelurile de toner lichid de primă generație. În plus, deși cernelurile alcătuite din particule având dimensiuni între 10 μm și 100 μm pot fi îndepărtate, în principiu, eficiența procesului de îndepărtare se reduce semnificativ înspre limitele acestui interval de dimensiune (6). Cercetările recente au indicat faptul că până și prezența într-un procent de 10 % a cernelurilor negre pe bază de pigmenți utilizate de imprimantele cu jet într-un amestec de hârtie reciclată diminuează posibilitatea de îndepărtare a cernelii din întregul amestec, astfel încât produsul obținut nu mai este adecvat pentru producerea de hârtie T&S (7).

| (15) | Producătorii de hârtie care utilizează în prezent deșeuri de hârtie T&S, de exemplu M-Real, au surse restrânse și specializate care le furnizează deșeuri de hârtie T&S, cum ar fi tipografiile comerciale, care asigură finisări corecte și de calitate uniformă, utilizând cu precădere cerneluri relativ ușor de îndepărtat. Diversele deșeuri de hârtie provenite de la birouri, care fac obiectul licitației, vor conține o proporție considerabilă de cerneluri provenite din procesele de imprimare cu jet de cerneală sau tonere, a căror îndepărtare ridică probleme tehnologice nesoluționate încă (8). |
| --- | --- |

(15)

Producătorii de hârtie care utilizează în prezent deșeuri de hârtie T&S, de exemplu M-Real, au surse restrânse și specializate care le furnizează deșeuri de hârtie T&S, cum ar fi tipografiile comerciale, care asigură finisări corecte și de calitate uniformă, utilizând cu precădere cerneluri relativ ușor de îndepărtat. Diversele deșeuri de hârtie provenite de la birouri, care fac obiectul licitației, vor conține o proporție considerabilă de cerneluri provenite din procesele de imprimare cu jet de cerneală sau tonere, a căror îndepărtare ridică probleme tehnologice nesoluționate încă (8).

| (16) | Pe lângă aspectele pur tehnice, orice ofertant declarat câștigător va trebui să facă dovada intenției sale de a utiliza tehnologii și/sau procedee mai avansate decât cele deja elaborate și utilizate în prezent, respectiv cele care sunt „profitabile din punct de vedere economic și care, în consecință, constituie o practică obișnuită”. |
| --- | --- |

(16)

Pe lângă aspectele pur tehnice, orice ofertant declarat câștigător va trebui să facă dovada intenției sale de a utiliza tehnologii și/sau procedee mai avansate decât cele deja elaborate și utilizate în prezent, respectiv cele care sunt „profitabile din punct de vedere economic și care, în consecință, constituie o practică obișnuită”.

| (17) | În conformitate cu punctul 76 din orientările privind mediul, autoritățile britanice s-au angajat să notifice Comisiei orice proiect individual de ajutor pentru investiții, acordat în cadrul sistemului, în cazul în care costurile eligibile depășesc 25 de milioane EUR, iar ajutorul depășește echivalentul-subvenție brut de 5 milioane EUR, și să nu acorde un astfel de ajutor înainte ca acesta să fie autorizat de către Comisie. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu punctul 76 din orientările privind mediul, autoritățile britanice s-au angajat să notifice Comisiei orice proiect individual de ajutor pentru investiții, acordat în cadrul sistemului, în cazul în care costurile eligibile depășesc 25 de milioane EUR, iar ajutorul depășește echivalentul-subvenție brut de 5 milioane EUR, și să nu acorde un astfel de ajutor înainte ca acesta să fie autorizat de către Comisie.

| (18) | Autoritățile britanice s-au angajat să adapteze sistemul la noile orientări privind mediul în momentul intrării în vigoare a acestora și să informeze Comisia în legătură cu măsurile corespunzătoare pe care le-au luat în vederea respectivei adaptări a sistemului. |
| --- | --- |

(18)

Autoritățile britanice s-au angajat să adapteze sistemul la noile orientări privind mediul în momentul intrării în vigoare a acestora și să informeze Comisia în legătură cu măsurile corespunzătoare pe care le-au luat în vederea respectivei adaptări a sistemului.

3.   MOTIVELE CARE AU STAT LA BAZA INIȚIERII PROCEDURII PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 88 ALINEATUL (2)

| (19) | În decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, Comisia și-a exprimat următoarele îndoieli în legătură cu compatibilitatea sistemului de ajutor. |
| --- | --- |

(19)

În decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, Comisia și-a exprimat următoarele îndoieli în legătură cu compatibilitatea sistemului de ajutor.

| (20) | Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu justificarea prezentată de autoritățile britanice, conform căreia, în prezent, gradul redus de utilizare a materialelor reciclate în cadrul producției de hârtie T&S la nivel comunitar reprezintă un motiv suficient pentru a afirma că producția de hârtie T&S din fibre reciclate depășește „stadiul actual al tehnologiei” la nivel comunitar. |
| --- | --- |

(20)

Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu justificarea prezentată de autoritățile britanice, conform căreia, în prezent, gradul redus de utilizare a materialelor reciclate în cadrul producției de hârtie T&S la nivel comunitar reprezintă un motiv suficient pentru a afirma că producția de hârtie T&S din fibre reciclate depășește „stadiul actual al tehnologiei” la nivel comunitar.

| (21) | Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu faptul că, în Regatul Unit, ar fi necesară o creștere a capacității de producție de hârtie pentru creșterea cererii de colectare a deșeurilor de hârtie. |
| --- | --- |

(21)

Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu faptul că, în Regatul Unit, ar fi necesară o creștere a capacității de producție de hârtie pentru creșterea cererii de colectare a deșeurilor de hârtie.

| (22) | Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu faptul că măsura era destinată să asigure beneficii maxime pentru mediu, întrucât deșeurile de hârtie T&S ar putea fi utilizate la fabricarea multor altor produse. |
| --- | --- |

(22)

Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu faptul că măsura era destinată să asigure beneficii maxime pentru mediu, întrucât deșeurile de hârtie T&S ar putea fi utilizate la fabricarea multor altor produse.

| (23) | Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu metoda de calcul al costurilor eligibile propusă de Regatul Unit. Metoda propusă inițial de autoritățile britanice se baza pe premisa că, atunci când piața nu ar determina investiția în cauză, costurile eligibile pertinente ar fi echivalente cu totalul costurilor de investiție. Prin urmare, nu se vor deduce costurile unei investiții de referință care creează aceeași capacitate, dar care nu are aceleași beneficii de mediu. Comisia a considerat că, dacă nu s-ar lua în considerare o astfel de investiție de referință, calculul costurilor ar fi disproporționat și nu ar fi în conformitate cu punctul 37 din orientările privind mediul. |
| --- | --- |

(23)

Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu metoda de calcul al costurilor eligibile propusă de Regatul Unit. Metoda propusă inițial de autoritățile britanice se baza pe premisa că, atunci când piața nu ar determina investiția în cauză, costurile eligibile pertinente ar fi echivalente cu totalul costurilor de investiție. Prin urmare, nu se vor deduce costurile unei investiții de referință care creează aceeași capacitate, dar care nu are aceleași beneficii de mediu. Comisia a considerat că, dacă nu s-ar lua în considerare o astfel de investiție de referință, calculul costurilor ar fi disproporționat și nu ar fi în conformitate cu punctul 37 din orientările privind mediul.

| (24) | În fine, Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu faptul că, în ceea ce privește soluționarea problemei în cauză, măsura propusă de Regatul Unit ar denatura concurența în cea mai mică măsură. |
| --- | --- |

(24)

În fine, Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu faptul că, în ceea ce privește soluționarea problemei în cauză, măsura propusă de Regatul Unit ar denatura concurența în cea mai mică măsură.

4.   OBSERVAȚIILE TERȚILOR

| (25) | Atât M-Real, cât și CPI au susținut că sistemul propus de Regatul Unit depășește stadiul actual al tehnologiei, fără a face însă precizări în sprijinul acestei afirmații. De asemenea, CPI a subliniat beneficiile de mediu ale măsurii, susținând că aceasta nu ar duce la o denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(25)

Atât M-Real, cât și CPI au susținut că sistemul propus de Regatul Unit depășește stadiul actual al tehnologiei, fără a face însă precizări în sprijinul acestei afirmații. De asemenea, CPI a subliniat beneficiile de mediu ale măsurii, susținând că aceasta nu ar duce la o denaturare a concurenței.

5.   OBSERVAȚIILE REGATULUI UNIT

| (26) | În urma inițierii procedurii, Regatul Unit a oferit garanții suplimentare referitoare la punerea în aplicare a sistemului notificat (a se vedea secțiunea 2) și a furnizat informații și argumente suplimentare pentru a clarifica îndoielile exprimate inițial de Comisie. Regatul Unit a furnizat informații științifice și statistice privind stadiul actual al tehnologiei utilizate în domeniul reciclării hârtiei T&S. |
| --- | --- |

(26)

În urma inițierii procedurii, Regatul Unit a oferit garanții suplimentare referitoare la punerea în aplicare a sistemului notificat (a se vedea secțiunea 2) și a furnizat informații și argumente suplimentare pentru a clarifica îndoielile exprimate inițial de Comisie. Regatul Unit a furnizat informații științifice și statistice privind stadiul actual al tehnologiei utilizate în domeniul reciclării hârtiei T&S.

| (27) | În ceea ce privește beneficiile de mediu, Regatul Unit a afirmat că utilizarea deșeurilor de hârtie T&S pentru producerea de hârtie nouă T&S este mai eficientă decât utilizarea acestora pentru producția de hârtie absorbantă sau drept combustibil pentru producerea de energie. În plus, infrastructura actuală și utilizarea actuală a deșeurilor de hârtie T&S nu ar fi suficiente pentru a absorbi cantitățile de deșeuri de hârtie T&S produse în prezent. Se estimează că această problemă se va agrava în viitor, odată cu creșterea consumului de deșeuri de hârtie T&S, care antrenează o creștere a cantității de deșeuri de hârtie T&S produse. Prin urmare, Regatul Unit consideră că, prin crearea unor noi metode de utilizare a deșeurilor de hârtie T&S se va reduce cantitatea de deșeuri de hârtie T&S din depozitele de deșeuri sau a celor folosite într-un mod mai puțin eficient, de exemplu drept combustibil. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește beneficiile de mediu, Regatul Unit a afirmat că utilizarea deșeurilor de hârtie T&S pentru producerea de hârtie nouă T&S este mai eficientă decât utilizarea acestora pentru producția de hârtie absorbantă sau drept combustibil pentru producerea de energie. În plus, infrastructura actuală și utilizarea actuală a deșeurilor de hârtie T&S nu ar fi suficiente pentru a absorbi cantitățile de deșeuri de hârtie T&S produse în prezent. Se estimează că această problemă se va agrava în viitor, odată cu creșterea consumului de deșeuri de hârtie T&S, care antrenează o creștere a cantității de deșeuri de hârtie T&S produse. Prin urmare, Regatul Unit consideră că, prin crearea unor noi metode de utilizare a deșeurilor de hârtie T&S se va reduce cantitatea de deșeuri de hârtie T&S din depozitele de deșeuri sau a celor folosite într-un mod mai puțin eficient, de exemplu drept combustibil.

| (28) | Regatul Unit a menționat faptul că disfuncționalitățile pieței s-au produs din cauza absenței utilizării durabile a surplusului tot mai mare de deșeuri de hârtie T&S și că acesta este principalul motiv pentru care s-a propus sistemul respectiv. Prin urmare, încurajarea directă a creșterii capacității de reciclare este cel mai bun mod de a remedia disfuncționalitățile pieței în domeniu și de a obține beneficii de mediu. |
| --- | --- |

(28)

Regatul Unit a menționat faptul că disfuncționalitățile pieței s-au produs din cauza absenței utilizării durabile a surplusului tot mai mare de deșeuri de hârtie T&S și că acesta este principalul motiv pentru care s-a propus sistemul respectiv. Prin urmare, încurajarea directă a creșterii capacității de reciclare este cel mai bun mod de a remedia disfuncționalitățile pieței în domeniu și de a obține beneficii de mediu.

6.   EVALUAREA MĂSURII

6.1.   Existența unui ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

| (29) | În temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(29)

În temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (30) | În cazul de față, măsura urmează să fie finanțată prin intermediul resurselor acordate de stat în cadrul programului WRAP. Ajutorul va fi acordat unor beneficiari individuali. Procedurile de selecție competitive pot garanta o valoare cât mai mică a subvenției, însă nu înlătură caracterul de ajutor al măsurii. Măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența, întrucât poate acoperi o parte considerabilă a costurilor de investiție, ceea ce ar permite beneficiarului să reducă prețul pentru hârtia T&S pe care o produce. Măsura va afecta, probabil, piața hârtiei noi, dar și piața deșeurilor de hârtie, acestea din urmă reprezentând o marfă valoroasă, necesară industriei hârtiei. În același timp, există probabilitatea ca măsura să afecteze schimburile comerciale între statele membre, întrucât atât hârtia nouă, cât și deșeurile de hârtie fac obiectul schimburilor comerciale internaționale. O mare parte din hârtia consumată în Regatul Unit este importată din alte state membre, iar Regatul Unit se numără printre cei mai mari exportatori de deșeuri de hârtie (9). |
| --- | --- |

(30)

În cazul de față, măsura urmează să fie finanțată prin intermediul resurselor acordate de stat în cadrul programului WRAP. Ajutorul va fi acordat unor beneficiari individuali. Procedurile de selecție competitive pot garanta o valoare cât mai mică a subvenției, însă nu înlătură caracterul de ajutor al măsurii. Măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența, întrucât poate acoperi o parte considerabilă a costurilor de investiție, ceea ce ar permite beneficiarului să reducă prețul pentru hârtia T&S pe care o produce. Măsura va afecta, probabil, piața hârtiei noi, dar și piața deșeurilor de hârtie, acestea din urmă reprezentând o marfă valoroasă, necesară industriei hârtiei. În același timp, există probabilitatea ca măsura să afecteze schimburile comerciale între statele membre, întrucât atât hârtia nouă, cât și deșeurile de hârtie fac obiectul schimburilor comerciale internaționale. O mare parte din hârtia consumată în Regatul Unit este importată din alte state membre, iar Regatul Unit se numără printre cei mai mari exportatori de deșeuri de hârtie (9).

| (31) | Prin urmare, acest sistem este considerat drept ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, acest sistem este considerat drept ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.

| (32) | Notificând sistemul în cauză Comisiei, Regatul Unit și-a îndeplinit obligația prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(32)

Notificând sistemul în cauză Comisiei, Regatul Unit și-a îndeplinit obligația prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE.

6.2.   Compatibilitatea ajutorului pentru investiții destinate creșterii ratei de reciclare a hârtiei cu orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului

| (33) | Cu toate că ajutorul este acordat în vederea protecției mediului, acesta nu se încadrează în domeniul de aplicare al orientărilor privind mediul. Punctul 29 din orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului nu se aplică ajutoarelor pentru investiții referitoare la capacitatea de reciclare a hârtiei, chiar dacă o astfel de măsură crește rata de reciclare a hârtiei T&S. Acest punct se aplică ajutoarelor care încurajează beneficiarul să reducă poluarea rezultată din propriile activități, dar nu se aplică ajutoarelor care încurajează beneficiarul să reducă poluarea generată de activitățile altor întreprinderi. Orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului se bazează pe principiul general „poluatorul plătește”, iar fiecare interpretare a orientărilor ar trebui să respecte cu strictețe acest principiu fundamental. Această interpretare este confirmată de punctul 18 litera (b) din orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului, care precizează faptul că ajutoarele „ar putea stimula întreprinderile să-și îmbunătățească standardele sau să facă investiții suplimentare destinate reducerii poluării generate de instalațiile lor de producție”, iar Comisia a aplicat-o ca atare și în alte cazuri de investiții care urmăresc sporirea capacității de reciclare a hârtiei. |
| --- | --- |

(33)

Cu toate că ajutorul este acordat în vederea protecției mediului, acesta nu se încadrează în domeniul de aplicare al orientărilor privind mediul. Punctul 29 din orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului nu se aplică ajutoarelor pentru investiții referitoare la capacitatea de reciclare a hârtiei, chiar dacă o astfel de măsură crește rata de reciclare a hârtiei T&S. Acest punct se aplică ajutoarelor care încurajează beneficiarul să reducă poluarea rezultată din propriile activități, dar nu se aplică ajutoarelor care încurajează beneficiarul să reducă poluarea generată de activitățile altor întreprinderi. Orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului se bazează pe principiul general „poluatorul plătește”, iar fiecare interpretare a orientărilor ar trebui să respecte cu strictețe acest principiu fundamental. Această interpretare este confirmată de punctul 18 litera (b) din orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului, care precizează faptul că ajutoarele „ar putea stimula întreprinderile să-și îmbunătățească standardele sau să facă investiții suplimentare destinate reducerii poluării generate de instalațiile lor de producție”, iar Comisia a aplicat-o ca atare și în alte cazuri de investiții care urmăresc sporirea capacității de reciclare a hârtiei.

| (34) | Sistemul ar putea mări capacitatea de producție a hârtiei T&S, ceea ce ar duce la o creștere a cantităților de deșeuri de hârtie, care ar fi numai parțial reciclate. În orice caz, doar o parte din deșeurile de hârtie folosite pentru fabricarea de hârtie T&S va fi hârtie vândută de beneficiarul însuși. Prin urmare, Comisia consideră că este improbabil ca o creștere a ratei de reciclare a hârtiei să reducă poluarea generată de beneficiari. Este mai probabil ca beneficiile de mediu să rezulte din efectele indirecte asupra cererii și ofertei de deșeuri de hârtie care i-ar afecta pe toți utilizatorii și furnizorii de hârtie uzată în cauză, nu doar pe beneficiar. |
| --- | --- |

(34)

Sistemul ar putea mări capacitatea de producție a hârtiei T&S, ceea ce ar duce la o creștere a cantităților de deșeuri de hârtie, care ar fi numai parțial reciclate. În orice caz, doar o parte din deșeurile de hârtie folosite pentru fabricarea de hârtie T&S va fi hârtie vândută de beneficiarul însuși. Prin urmare, Comisia consideră că este improbabil ca o creștere a ratei de reciclare a hârtiei să reducă poluarea generată de beneficiari. Este mai probabil ca beneficiile de mediu să rezulte din efectele indirecte asupra cererii și ofertei de deșeuri de hârtie care i-ar afecta pe toți utilizatorii și furnizorii de hârtie uzată în cauză, nu doar pe beneficiar.

| (35) | O altă interpretare a orientărilor ar putea face ca statele membre să subvenționeze investiții mari, cu intensități ridicate, în toate sectoarele în care produsele uzate pot fi folosite ca materiale în procesul de producție sau în care o astfel de utilizare constituie o practică curentă pentru sectorul respectiv. Mai mult, o astfel de interpretare ar putea eluda normele, acordând ajutoarele nu poluatorilor – care, în temeiul legislației comunitare, nu ar fi obligați să se ocupe de poluarea generată de o altă întreprindere, ci întreprinderilor care fac eforturi pentru a lupta împotriva poluării. |
| --- | --- |

(35)

O altă interpretare a orientărilor ar putea face ca statele membre să subvenționeze investiții mari, cu intensități ridicate, în toate sectoarele în care produsele uzate pot fi folosite ca materiale în procesul de producție sau în care o astfel de utilizare constituie o practică curentă pentru sectorul respectiv. Mai mult, o astfel de interpretare ar putea eluda normele, acordând ajutoarele nu poluatorilor – care, în temeiul legislației comunitare, nu ar fi obligați să se ocupe de poluarea generată de o altă întreprindere, ci întreprinderilor care fac eforturi pentru a lupta împotriva poluării.

| (36) | Cu toate acestea, după cum se va explica în continuare, este posibil ca o parte din proiectele de investiții selecționate să fie eligibile ca ajutoare pentru protecția mediului din alte considerente. |
| --- | --- |

(36)

Cu toate acestea, după cum se va explica în continuare, este posibil ca o parte din proiectele de investiții selecționate să fie eligibile ca ajutoare pentru protecția mediului din alte considerente.

6.3.   Compatibilitatea ajutoarelor pentru investiții destinate creșterii ratei de reciclare a hârtiei cu orientările regionale și cu alte dispoziții din tratat

| (37) | Regatul Unit nu a furnizat nicio informație care să permită aprobarea sistemului în temeiul orientărilor privind ajutoarele de stat cu finalitate regională pentru 2007-2013 (10). |
| --- | --- |

(37)

Regatul Unit nu a furnizat nicio informație care să permită aprobarea sistemului în temeiul orientărilor privind ajutoarele de stat cu finalitate regională pentru 2007-2013 (10).

| (38) | Cu toate că beneficiază și de primele regionale de intensitate prevăzute de orientările privind mediul, sistemul a fost notificat exclusiv drept ajutor pentru protecția mediului. Prin urmare, Comisia ține seama de primele regionale de intensitate ale sistemului, însă nu poate considera că sistemul în sine este compatibil cu orientările privind ajutoarele de stat cu finalitate regională. Cu toate acestea, în ceea ce privește ajutoarele regionale, va fi posibilă o analiză diferită atunci când Comisia va evalua notificările individuale și va primi informații despre beneficiari. |
| --- | --- |

(38)

Cu toate că beneficiază și de primele regionale de intensitate prevăzute de orientările privind mediul, sistemul a fost notificat exclusiv drept ajutor pentru protecția mediului. Prin urmare, Comisia ține seama de primele regionale de intensitate ale sistemului, însă nu poate considera că sistemul în sine este compatibil cu orientările privind ajutoarele de stat cu finalitate regională. Cu toate acestea, în ceea ce privește ajutoarele regionale, va fi posibilă o analiză diferită atunci când Comisia va evalua notificările individuale și va primi informații despre beneficiari.

| (39) | Comisia consideră că nu se pot aplica sistemului alte norme în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) și nici alte scutiri dintre cele prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(39)

Comisia consideră că nu se pot aplica sistemului alte norme în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) și nici alte scutiri dintre cele prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE.

6.4.   Compatibilitatea directă a ajutorului cu articolul 87 alineatul (3) litera (c)

| (40) | Întrucât orientările privind mediul nu sunt aplicabile, acest caz trebuie evaluat direct în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c). Comisia a mai procedat astfel, în special în două situații care implicau un sistem de reciclare gestionat de WRAP (11) și în două alte situații referitoare la industria hârtiei (12). |
| --- | --- |

(40)

Întrucât orientările privind mediul nu sunt aplicabile, acest caz trebuie evaluat direct în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c). Comisia a mai procedat astfel, în special în două situații care implicau un sistem de reciclare gestionat de WRAP (11) și în două alte situații referitoare la industria hârtiei (12).

| (41) | În cazul ajutoarelor pentru investiții care permit beneficiarilor să reducă deșeurile generate de alte întreprinderi (în special prin gestionarea și reciclarea deșeurilor), Comisia a aplicat în mod consecvent următoarele criterii, care sunt complementare condițiilor aplicabile ajutoarelor pentru investiții prevăzute în orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului:






  (a) | ajutorul nu degrevează în mod indirect poluatorii de sarcinile ce le revin în temeiul legislației comunitare sau de sarcinile ce ar trebui considerate costuri obișnuite suportate de întreprinderile care poluează; |
| --- | --- | --- |

(41)

În cazul ajutoarelor pentru investiții care permit beneficiarilor să reducă deșeurile generate de alte întreprinderi (în special prin gestionarea și reciclarea deșeurilor), Comisia a aplicat în mod consecvent următoarele criterii, care sunt complementare condițiilor aplicabile ajutoarelor pentru investiții prevăzute în orientările privind ajutoarele pentru protecția mediului:

(a)

ajutorul nu degrevează în mod indirect poluatorii de sarcinile ce le revin în temeiul legislației comunitare sau de sarcinile ce ar trebui considerate costuri obișnuite suportate de întreprinderile care poluează;

| (b) | investiția depășește „stadiul actual al tehnologiei” sau utilizează tehnologiile convenționale într-un mod inovator; |
| --- | --- |

(b)

investiția depășește „stadiul actual al tehnologiei” sau utilizează tehnologiile convenționale într-un mod inovator;

| (c) | dacă nu s-ar acorda ajutoarele, materialele tratate ar fi eliminate sau tratate într-un mod care nu oferă o protecție la fel de bună a mediului; și |
| --- | --- |

(c)

dacă nu s-ar acorda ajutoarele, materialele tratate ar fi eliminate sau tratate într-un mod care nu oferă o protecție la fel de bună a mediului; și

| (d) | investiția nu are ca efect numai creșterea cererii de materiale pentru reciclat, ci și creșterea ratei de colectare a materialelor respective. |
| --- | --- |

(d)

investiția nu are ca efect numai creșterea cererii de materiale pentru reciclat, ci și creșterea ratei de colectare a materialelor respective.

(a)   Investiția nu degrevează în mod indirect poluatorii de sarcinile ce le revin în temeiul legislației comunitare

| (42) | Cu toate că Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (13) fixează obiective comunitare în domeniul reciclării deșeurilor de hârtie, fabricile de hârtie nu sunt obligate, în temeiul legislației comunitare, să colecteze sau să recicleze hârtia vândută. În plus, în temeiul legislației comunitare, birourile și alți utilizatori de hârtie T&S din sectorul privat nu sunt obligați să asigure colectarea și reciclarea hârtiei pe care o folosesc. Prin urmare, Comisia consideră că sistemul propus de Regatul Unit nu degrevează beneficiarii sau furnizorii de deșeuri de hârtie de nicio sarcină ce le revine în temeiul legislației comunitare. |
| --- | --- |

(42)

Cu toate că Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (13) fixează obiective comunitare în domeniul reciclării deșeurilor de hârtie, fabricile de hârtie nu sunt obligate, în temeiul legislației comunitare, să colecteze sau să recicleze hârtia vândută. În plus, în temeiul legislației comunitare, birourile și alți utilizatori de hârtie T&S din sectorul privat nu sunt obligați să asigure colectarea și reciclarea hârtiei pe care o folosesc. Prin urmare, Comisia consideră că sistemul propus de Regatul Unit nu degrevează beneficiarii sau furnizorii de deșeuri de hârtie de nicio sarcină ce le revine în temeiul legislației comunitare.

(b)   Investiția depășește „stadiul actual al tehnologiei” sau utilizează tehnologiile convenționale într-un mod inovator

| (43) | În practica recentă a Comisiei, termenul „stadiul actual al tehnologiei” a fost interpretat ca fiind un procedeu în care utilizarea unui deșeu în vederea fabricării unui produs final reprezintă o practică curentă și profitabilă din punct de vedere economic. După caz, conceptul de „stadiu actual al tehnologiei” ar trebui interpretat din perspectiva tehnologiei și a pieței comune europene. |
| --- | --- |

(43)

În practica recentă a Comisiei, termenul „stadiul actual al tehnologiei” a fost interpretat ca fiind un procedeu în care utilizarea unui deșeu în vederea fabricării unui produs final reprezintă o practică curentă și profitabilă din punct de vedere economic. După caz, conceptul de „stadiu actual al tehnologiei” ar trebui interpretat din perspectiva tehnologiei și a pieței comune europene.

| (44) | În general, utilizarea deșeurilor de hârtie pentru fabricarea hârtiei este o activitate profitabilă și în continuă creștere (14). În cazuri analizate anterior, Comisia a considerat că, în ceea ce privește anumite tipuri de hârtie, utilizarea deșeurilor de hârtie nu trebuie considerată un procedeu care depășește stadiul actual al tehnologiei la nivel comunitar (15). |
| --- | --- |

(44)

În general, utilizarea deșeurilor de hârtie pentru fabricarea hârtiei este o activitate profitabilă și în continuă creștere (14). În cazuri analizate anterior, Comisia a considerat că, în ceea ce privește anumite tipuri de hârtie, utilizarea deșeurilor de hârtie nu trebuie considerată un procedeu care depășește stadiul actual al tehnologiei la nivel comunitar (15).

| (45) | Cu toate acestea, sistemul prezentat de Regatul Unit se limitează la mărirea capacității de producție a hârtiei T&S din deșeuri de hârtie T&S. Statisticile incluse de Regatul Unit în observațiile sale indică faptul că rata de reciclare a deșeurilor de hârtie T&S în UE este extrem de redusă în comparație cu celelalte tipuri de hârtie. Mai important este faptul că există obstacole tehnologice care îngreunează fabricarea hârtiei T&S din deșeuri de hârtie T&S, în special dificultatea de a îndepărta unele cerneluri utilizate la imprimarea pe hârtie T&S. În plus, în conformitate cu asigurările furnizate de Regatul Unit, ajutoarele nu vor fi acordate pentru tehnologii care au fost deja dezvoltate și care sunt utilizate în prezent, respectiv pentru tehnologii care sunt profitabile din punct de vedere economic și care, în consecință, au devenit practică obișnuită. |
| --- | --- |

(45)

Cu toate acestea, sistemul prezentat de Regatul Unit se limitează la mărirea capacității de producție a hârtiei T&S din deșeuri de hârtie T&S. Statisticile incluse de Regatul Unit în observațiile sale indică faptul că rata de reciclare a deșeurilor de hârtie T&S în UE este extrem de redusă în comparație cu celelalte tipuri de hârtie. Mai important este faptul că există obstacole tehnologice care îngreunează fabricarea hârtiei T&S din deșeuri de hârtie T&S, în special dificultatea de a îndepărta unele cerneluri utilizate la imprimarea pe hârtie T&S. În plus, în conformitate cu asigurările furnizate de Regatul Unit, ajutoarele nu vor fi acordate pentru tehnologii care au fost deja dezvoltate și care sunt utilizate în prezent, respectiv pentru tehnologii care sunt profitabile din punct de vedere economic și care, în consecință, au devenit practică obișnuită.

| (46) | Prin urmare, Comisia admite faptul că investițiile eligibile realizate în cadrul sistemului descris mai sus, conform descrierii anterioare, destinate îndepărtării cernelii de pe deșeurile ce hârtie T&S, depășesc stadiul actual al tehnologiei din Comunitate. Cu toate acestea, Comisia trebuie să facă o analiză mai detaliată pentru a vedea dacă este îndeplinit acest criteriu, în cazul în care Regatul Unit notifică subvenții individuale ridicate în cadrul sistemului, în temeiul angajamentului său menționat la considerentul 16. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, Comisia admite faptul că investițiile eligibile realizate în cadrul sistemului descris mai sus, conform descrierii anterioare, destinate îndepărtării cernelii de pe deșeurile ce hârtie T&S, depășesc stadiul actual al tehnologiei din Comunitate. Cu toate acestea, Comisia trebuie să facă o analiză mai detaliată pentru a vedea dacă este îndeplinit acest criteriu, în cazul în care Regatul Unit notifică subvenții individuale ridicate în cadrul sistemului, în temeiul angajamentului său menționat la considerentul 16.

(c)   Dacă nu s-ar acorda ajutoarele, materialele tratate ar fi eliminate sau tratate într-un mod care nu oferă o protecție la fel de bună a mediului și (d) Investiția nu are ca efect numai creșterea cererii de materiale pentru reciclat, ci și creșterea ratei de colectare a materialelor respective

| (47) | Întrucât Regatul Unit va impune condiții adecvate în legătură cu cantitatea minimă de deșeuri de hârtie care, dacă nu s-ar aplica sistemul notificat, nu ar fi colectate, ci ar fi stocate în depozitele de deșeuri, Comisia este încredințată că sistemul va aduce beneficii reale și substanțiale pentru mediu. Efectele secundare ale dezvoltării de noi tehnologii și cererea crescândă de deșeuri de hârtie T&S ar crește și mai mult beneficiile de mediu aduse de sistem. |
| --- | --- |

(47)

Întrucât Regatul Unit va impune condiții adecvate în legătură cu cantitatea minimă de deșeuri de hârtie care, dacă nu s-ar aplica sistemul notificat, nu ar fi colectate, ci ar fi stocate în depozitele de deșeuri, Comisia este încredințată că sistemul va aduce beneficii reale și substanțiale pentru mediu. Efectele secundare ale dezvoltării de noi tehnologii și cererea crescândă de deșeuri de hârtie T&S ar crește și mai mult beneficiile de mediu aduse de sistem.

| (48) | În orice caz, ajutorul nu va avea influență numai asupra utilizatorilor de hârtie, ci va duce la creșterea reală a colectării hârtiei de acest fel. |
| --- | --- |

(48)

În orice caz, ajutorul nu va avea influență numai asupra utilizatorilor de hârtie, ci va duce la creșterea reală a colectării hârtiei de acest fel.

| (49) | Condiția ca cel puțin 50 % din materiile prime să nu fi fost colectate până acum pentru reciclare este importantă în vederea reducerii riscului legat de o potențială denaturare a concurenței în ceea ce privește concurenții care utilizează și ei deșeuri de hârtie T&S, de exemplu producătorii de hârtie absorbantă și vânzătorii de celuloză reciclată. |
| --- | --- |

(49)

Condiția ca cel puțin 50 % din materiile prime să nu fi fost colectate până acum pentru reciclare este importantă în vederea reducerii riscului legat de o potențială denaturare a concurenței în ceea ce privește concurenții care utilizează și ei deșeuri de hârtie T&S, de exemplu producătorii de hârtie absorbantă și vânzătorii de celuloză reciclată.

| (50) | Comisia va trebui să facă o analiză mai detaliată a potențialei denaturări a concurenței și a beneficiilor de mediu aferente ajutoarelor individuale care ar putea fi notificate de Regatul Unit în temeiul angajamentului său descris la considerentul 17, cu scopul de a evalua rata de colectare în birouri și companii, rata de colectări suplimentare noi și rata de colectare de la IMM-uri. |
| --- | --- |

(50)

Comisia va trebui să facă o analiză mai detaliată a potențialei denaturări a concurenței și a beneficiilor de mediu aferente ajutoarelor individuale care ar putea fi notificate de Regatul Unit în temeiul angajamentului său descris la considerentul 17, cu scopul de a evalua rata de colectare în birouri și companii, rata de colectări suplimentare noi și rata de colectare de la IMM-uri.

| (51) | Intensitățile ajutorului notificate sunt conforme cu punctele 34 și 35 din orientările privind mediul. |
| --- | --- |

(51)

Intensitățile ajutorului notificate sunt conforme cu punctele 34 și 35 din orientările privind mediul.

| (52) | În cazuri anterioare ce implicau o creștere a capacității de reciclare a hârtiei, Comisia a stabilit un paralelism cu orientările privind mediul (16). Punctul 37 din orientările privind mediul stabilește că este necesară limitarea strictă a costurilor eligibile la costurile suplimentare de investiții necesare pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu. După cum s-a arătat la considerentele 9-11 de mai sus, Regatul Unit s-a angajat să respecte acest punct. Comisia remarcă faptul că ajutorul se poate aplica în situații foarte diverse, cum ar fi investițiile în noi capacități de producție a hârtiei, fie că aceasta presupune sau nu înlocuirea instalațiilor existente, investiții în vederea transformării capacităților existente de producție a hârtiei T&S sau alte modificări în acest sens, investiții în noi instalații pentru producerea pastei de celuloză, investiții în vederea transformării unor instalații existente de obținere a pastei de celuloză și alte modificări în acest sens, investiții în noi instalații de îndepărtare a cernelii, precum și investiții în vederea transformării unor instalații existente de îndepărtare a cernelii și alte investiții în acest sens. În această privință, Regatul Unit s-a angajat să calculeze costurile eligibile, pentru fiecare caz în parte, prin deducerea din costurile de investiție a oricărui termen de comparație adecvat (17). Comisia este conștientă de faptul că identificarea termenului de comparație adecvat poate implica o evaluare complexă din punct de vedere tehnic. Cu toate acestea, autoritățile britanice s-au angajat să prezinte Comisiei un raport anual în care să includă, pentru fiecare beneficiar, o descriere a termenului de comparație adecvat utilizat în fiecare situație. Comisia consideră că angajamentele exprimate de Regatul Unit limitează cu strictețe costurile eligibile la acele costuri de investiții suplimentare necesare pentru îndeplinirea obiectivului de protecție a mediului și țin seama, în toate cazurile, de o investiție comparabilă de capacitate similară care nu oferă același grad de protecție a mediului. Regatul Unit s-a angajat să respecte dispozițiile punctului 76 din orientările privind mediul, care prevăd obligația de a notifica în mod individual orice ajutor care depășește 25 de milioane EUR și orice caz în care ajutorul depășește echivalentul-subvenție brut de 5 milioane EUR. Datorită acestui angajament, Comisia va fi în măsură să verifice calculul costurilor eligibile în cazul notificărilor individuale ale unor cuantumuri ridicate ale ajutorului. |
| --- | --- |

(52)

În cazuri anterioare ce implicau o creștere a capacității de reciclare a hârtiei, Comisia a stabilit un paralelism cu orientările privind mediul (16). Punctul 37 din orientările privind mediul stabilește că este necesară limitarea strictă a costurilor eligibile la costurile suplimentare de investiții necesare pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu. După cum s-a arătat la considerentele 9-11 de mai sus, Regatul Unit s-a angajat să respecte acest punct. Comisia remarcă faptul că ajutorul se poate aplica în situații foarte diverse, cum ar fi investițiile în noi capacități de producție a hârtiei, fie că aceasta presupune sau nu înlocuirea instalațiilor existente, investiții în vederea transformării capacităților existente de producție a hârtiei T&S sau alte modificări în acest sens, investiții în noi instalații pentru producerea pastei de celuloză, investiții în vederea transformării unor instalații existente de obținere a pastei de celuloză și alte modificări în acest sens, investiții în noi instalații de îndepărtare a cernelii, precum și investiții în vederea transformării unor instalații existente de îndepărtare a cernelii și alte investiții în acest sens. În această privință, Regatul Unit s-a angajat să calculeze costurile eligibile, pentru fiecare caz în parte, prin deducerea din costurile de investiție a oricărui termen de comparație adecvat (17). Comisia este conștientă de faptul că identificarea termenului de comparație adecvat poate implica o evaluare complexă din punct de vedere tehnic. Cu toate acestea, autoritățile britanice s-au angajat să prezinte Comisiei un raport anual în care să includă, pentru fiecare beneficiar, o descriere a termenului de comparație adecvat utilizat în fiecare situație. Comisia consideră că angajamentele exprimate de Regatul Unit limitează cu strictețe costurile eligibile la acele costuri de investiții suplimentare necesare pentru îndeplinirea obiectivului de protecție a mediului și țin seama, în toate cazurile, de o investiție comparabilă de capacitate similară care nu oferă același grad de protecție a mediului. Regatul Unit s-a angajat să respecte dispozițiile punctului 76 din orientările privind mediul, care prevăd obligația de a notifica în mod individual orice ajutor care depășește 25 de milioane EUR și orice caz în care ajutorul depășește echivalentul-subvenție brut de 5 milioane EUR. Datorită acestui angajament, Comisia va fi în măsură să verifice calculul costurilor eligibile în cazul notificărilor individuale ale unor cuantumuri ridicate ale ajutorului.

7.   CONCLUZIE

| (53) | Măsura notificată se încadrează în definiția ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1), iar Regatul Unit și-a respectat obligația de a notifica ajutorul în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(53)

Măsura notificată se încadrează în definiția ajutorului de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1), iar Regatul Unit și-a respectat obligația de a notifica ajutorul în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat.

| (54) | Ajutorul notificat preconizează reducerea poluării generate de alte întreprinderi, dar nu degrevează în mod indirect poluatorii în cauză de nicio sarcină ce le revine în temeiul legislației comunitare. Ajutorul se aplică unor investiții care depășesc stadiul actual al tehnologiei și se estimează că acesta va genera beneficii reale pentru mediu, întrucât implică materiale care, dacă nu s-ar aplica sistemul notificat, ar fi stocate într-un depozit de deșeuri sau ar fi tratate într-un mod mai puțin ecologic. Ajutorul nu are ca efect numai creșterea cererii de materiale pentru reciclat, ci și creșterea ratei de colectare a materialelor respective. |
| --- | --- |

(54)

Ajutorul notificat preconizează reducerea poluării generate de alte întreprinderi, dar nu degrevează în mod indirect poluatorii în cauză de nicio sarcină ce le revine în temeiul legislației comunitare. Ajutorul se aplică unor investiții care depășesc stadiul actual al tehnologiei și se estimează că acesta va genera beneficii reale pentru mediu, întrucât implică materiale care, dacă nu s-ar aplica sistemul notificat, ar fi stocate într-un depozit de deșeuri sau ar fi tratate într-un mod mai puțin ecologic. Ajutorul nu are ca efect numai creșterea cererii de materiale pentru reciclat, ci și creșterea ratei de colectare a materialelor respective.

| (55) | Costurile eligibile aferente sistemului vor fi calculate în conformitate cu punctul 37 din orientările privind mediul. |
| --- | --- |

(55)

Costurile eligibile aferente sistemului vor fi calculate în conformitate cu punctul 37 din orientările privind mediul.

| (56) | În conformitate cu punctul 76 din orientările privind mediul, Regatul Unit va notifica Comisiei orice caz individual de ajutor pentru investiții acordat în temeiul sistemului, ale cărui costuri eligibile depășesc 25 de milioane EUR, și orice caz în care ajutorul depășește echivalentul-subvenție brut de 5 milioane EUR. |
| --- | --- |

(56)

În conformitate cu punctul 76 din orientările privind mediul, Regatul Unit va notifica Comisiei orice caz individual de ajutor pentru investiții acordat în temeiul sistemului, ale cărui costuri eligibile depășesc 25 de milioane EUR, și orice caz în care ajutorul depășește echivalentul-subvenție brut de 5 milioane EUR.

| (57) | Prin urmare, se consideră că ajutorul este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, se consideră că ajutorul este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat cu privire la „WRAP Printing and Writing Paper Scheme” (sistemul WRAP pentru hârtie de tipar și de scris), notificat de către Regatul Unit și care va face obiectul unei proceduri de licitație, va avea un buget de maximum 20 de milioane GBP (aproximativ 28,6 milioane EUR) și va lua sfârșit la 31 martie 2011, este compatibil cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE.

Prin urmare, se autorizează punerea în aplicare a măsurii.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit.

Adoptată la Bruxelles, 28 noiembrie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 9, 14.1.2006, p. 6.

1

(2)  http://www.paper.org.uk/info/reports/fact2006colour0707.pdf

2

(3)  JO C 37, 3.2.2001, p. 3.

3

(4)  Carré, B. & Magnin, L., Al șaptelea forum de cercetare în domeniul reciclării, 2004.

4

(5)  Evaluarea evoluțiilor de pe piața tiparului și a consecințelor potențiale ale acestora asupra sectorului spălării cernelurilor. Pira International (http://www.piranet.com/).

5

(6)  Carré, B., L. Magnin, L. & Ayala, C, „Tiparul digital: studiu al diverselor comportamente legate de posibilitatea spălării cernelurilor”, Centre Technique du Papier, Grenoble.

6

(7)  Masa rotundă europeană cu tema „Spălarea cernelurilor de pe documentele imprimate prin tipar digital”, München, 31 ianuarie 2007. Axel Fischer, INGEDE.

7

(8)  A se vedea, de exemplu, documentele redactate de International Association of the De-Inking Industry (INGEDE) – Asociația Internațională a Industriei de Spălare a Cernelurilor. Multe dintre respectivele documente sunt disponibile la: http://www.ingede.com/ingindxe/publications.html

8

(9)  CEPI, Statistici speciale pe 2004 privind reciclarea, p. 5. Document disponibil la http://www.cepi.org/files/Sp%20Rec%202005-135002A.pdf

9

(10)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

10

(11)  JO L 102, 7.4.2004, p. 59 și N 412/05.

11

(12)  JO L 314, 28.11.2003, p. 26, respectiv JO L 53, 26.2.2005, p. 66. Criteriile utilizate în aceste cazuri sunt comentate și în Raportul anual pe 2004 privind concurența.

12

(13)  JO L 182, 16.7.1999, p. 1.

13

(14)  CEPI, Statistici speciale pe 2004 privind reciclarea, p. 5. Document disponibil la http://www.cepi.org/files/Sp%20Rec%202005-135002A.pdf. A se vedea, de asemenea, deciziile Comisiei în cazurile Hamburger AG (C 72/01), 9 aprilie 2002, JO L 296, 20.10.2002, p. 50 și Kartogroup (N 184/2000), 18 iulie 2001, JO C 5, 8.1.2002, p. 2.

14

(15)  C 73/2003 – Stora Enso LangerBrugge, JO L 53, 26.2.2005, p. 66. În acest caz, Comisia a considerat că o fabrică ce producea hârtie de ziar utilizând în procent de 100 % hârtie de ziar uzată funcționa la standardele actuale din UE.

15

(16)  C 73/2003 – Stora Enso Langerbrugge, JO L 53, 26.2.2005, p. 66.

16

(17)  În cazul în care nu există standarde aplicabile, costurile eligibile constau în costurile de investiție necesare pentru atingerea unui grad mai ridicat de protecție a mediului decât ar atinge societatea sau societățile în cauză în absența vreunui ajutor pentru mediu.

17

---