# Euroopa Liidu L 330/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide15. november 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 330

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide15. november 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL, 22. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL, 22. oktoober 2014, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/793/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. november 2014, Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise lepingu (millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes) liidu nimel sõlmimise kohta | 10 |
| | | Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vaheline leping, millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes | 12 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1221/2014, 10. november 2014, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2015. aastaks ning muudetakse määruseid (EL) nr 43/2014 ja (EL) nr 1180/2013 | 16 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1222/2014, 8. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1223/2014, 14. novembril 2014, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 seoses seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamisega (
  1
  ) | 37 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1224/2014, 14. november 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 38 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/794/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. november 2014, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolliga moodustatud kultuurikoostöö komitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses 15 vahekohtunikust koosneva nimekirja koostamisega | 40 |
| | | 2014/795/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 7. november 2014, millega pikendatakse rakendusotsuse 2011/335/EL (mille kohaselt lubatakse Leedu Vabariigil kohaldada meedet, millega antakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287) kohaldamisaega | 44 |
| | | 2014/796/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 7. november 2014, mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 | 46 |
| | | 2014/797/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 7. november 2014, millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a | 48 |
| | | 2014/798/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. november 2014, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ F lisa seoses veiste ja sigade liidusisese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidise vormiga ning kodusigade liidusiseses kaubanduses Trichinella puhul kehtivate täiendavate tervisenõuetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 8336 all)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2014/799/EL |
| | * | AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 4/2014 23. oktoober 2014, ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) juhatusele antavate ülesannete kohta | 61 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/793/EL

*

Nõukogu otsus, 7. november 2014, Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise lepingu (millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes) liidu nimel sõlmimise kohta

10

Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vaheline leping, millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes

12

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1221/2014, 10. november 2014, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2015. aastaks ning muudetakse määruseid (EL) nr 43/2014 ja (EL) nr 1180/2013

16

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1222/2014, 8. oktoober 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1223/2014, 14. novembril 2014, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 seoses seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamisega (
  1
  )

1

37

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1224/2014, 14. november 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

38

OTSUSED

2014/794/EL

*

Nõukogu otsus, 7. november 2014, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolliga moodustatud kultuurikoostöö komitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses 15 vahekohtunikust koosneva nimekirja koostamisega

40

2014/795/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 7. november 2014, millega pikendatakse rakendusotsuse 2011/335/EL (mille kohaselt lubatakse Leedu Vabariigil kohaldada meedet, millega antakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287) kohaldamisaega

44

2014/796/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 7. november 2014, mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

46

2014/797/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 7. november 2014, millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

48

2014/798/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. november 2014, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ F lisa seoses veiste ja sigade liidusisese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidise vormiga ning kodusigade liidusiseses kaubanduses Trichinella puhul kehtivate täiendavate tervisenõuetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 8336 all)

   (
  1
  )

Trichinella

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 8336 all)

1

50

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2014/799/EL

*

AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 4/2014 23. oktoober 2014, ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) juhatusele antavate ülesannete kohta

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/95/EL,

22. oktoober 2014,

millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oma teatises „Ühtse turu akt — Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks — „Üheskoos uue majanduskasvu eest””, mis võeti vastu 13. aprillil 2011, tegi komisjon kindlaks, et kõigi sektorite ettevõtjate poolt esitatava sotsiaalse ja keskkonnaalase teabe läbipaistvus tuleb tõsta kõikides liikmesriikides võrdselt kõrgele tasemele. See on täielikult kooskõlas liikmesriikide õigusega nõuda vajaduse korral, et ettevõtjad muudaksid muu kui finantsteabe veelgi läbipaistvamaks, mis on oma olemuselt eesmärk, mille saavutamiseks tuleb teha pidevaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(1)

Oma teatises „Ühtse turu akt — Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks — „Üheskoos uue majanduskasvu eest””, mis võeti vastu 13. aprillil 2011, tegi komisjon kindlaks, et kõigi sektorite ettevõtjate poolt esitatava sotsiaalse ja keskkonnaalase teabe läbipaistvus tuleb tõsta kõikides liikmesriikides võrdselt kõrgele tasemele. See on täielikult kooskõlas liikmesriikide õigusega nõuda vajaduse korral, et ettevõtjad muudaksid muu kui finantsteabe veelgi läbipaistvamaks, mis on oma olemuselt eesmärk, mille saavutamiseks tuleb teha pidevaid jõupingutusi.

| (2) | 25. oktoobril 2011 vastu võetud komisjoni teatises „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” korrati, et sotsiaalse ja keskkonnaalase teabe avalikustamist ettevõtjate poolt tuleb parandada ning selles valdkonnas tuleb esitada seadusandlik ettepanek. |
| --- | --- |

(2)

25. oktoobril 2011 vastu võetud komisjoni teatises „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” korrati, et sotsiaalse ja keskkonnaalase teabe avalikustamist ettevõtjate poolt tuleb parandada ning selles valdkonnas tuleb esitada seadusandlik ettepanek.

| (3) | Euroopa Parlament märkis kahes 6. veebruari 2013. aasta resolutsioonis, milleks olid „Ettevõtja sotsiaalne vastustus, usaldusväärne, läbipaistev ja vastutustundlik ettevõtlus ning jätkusuutlik majanduskasv” ning „Ettevõtja sotsiaalne vastutus, ühiskonna huvide edendamine ning suund säästvale ja kaasavale taastumisele”, et äriühingud peavad avalikustama säästva arengu kohta teabe, nagu sotsiaalsed ja keskkonnaalased tegurid, et teha kindlaks jätkusuutlikkuse riskid ning suurendada investorite ja tarbijate usaldust. Muu kui finantsteabe avalikustamine on oluline samm üleminekul säästvale maailmamajandusele, milles on pikaajaline kasumlikkus ühendatud sotsiaalse õigluse ja keskkonnakaitsega. Muu kui finantsteabe avalikustamine aitab mõõta, jälgida ja juhtida ettevõtjate tegevust ja nende mõju ühiskonnale. Seetõttu palus Euroopa Parlament, et komisjon esitaks ettevõtjate poolt muu kui finantsteabe avalikustamise kohta seadusandliku ettepaneku, mis võimaldaks meetmete suurt paindlikkust, et võtta arvesse ettevõtja sotsiaalse vastutuse mitmemõõtmelist olemust ja seda, et ettevõtjad rakendavad sotsiaalse vastutuse põhimõtteid mitmel eri viisil, ja mis tagaks ka piisaval tasemel võrreldavuse, et võtta arvesse investorite ja muude sidusrühmade vajadusi ning vajadust anda tarbijatele kergesti kättesaadavat teavet äriühingute mõju kohta ühiskonnale. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament märkis kahes 6. veebruari 2013. aasta resolutsioonis, milleks olid „Ettevõtja sotsiaalne vastustus, usaldusväärne, läbipaistev ja vastutustundlik ettevõtlus ning jätkusuutlik majanduskasv” ning „Ettevõtja sotsiaalne vastutus, ühiskonna huvide edendamine ning suund säästvale ja kaasavale taastumisele”, et äriühingud peavad avalikustama säästva arengu kohta teabe, nagu sotsiaalsed ja keskkonnaalased tegurid, et teha kindlaks jätkusuutlikkuse riskid ning suurendada investorite ja tarbijate usaldust. Muu kui finantsteabe avalikustamine on oluline samm üleminekul säästvale maailmamajandusele, milles on pikaajaline kasumlikkus ühendatud sotsiaalse õigluse ja keskkonnakaitsega. Muu kui finantsteabe avalikustamine aitab mõõta, jälgida ja juhtida ettevõtjate tegevust ja nende mõju ühiskonnale. Seetõttu palus Euroopa Parlament, et komisjon esitaks ettevõtjate poolt muu kui finantsteabe avalikustamise kohta seadusandliku ettepaneku, mis võimaldaks meetmete suurt paindlikkust, et võtta arvesse ettevõtja sotsiaalse vastutuse mitmemõõtmelist olemust ja seda, et ettevõtjad rakendavad sotsiaalse vastutuse põhimõtteid mitmel eri viisil, ja mis tagaks ka piisaval tasemel võrreldavuse, et võtta arvesse investorite ja muude sidusrühmade vajadusi ning vajadust anda tarbijatele kergesti kättesaadavat teavet äriühingute mõju kohta ühiskonnale.

| (4) | Teatavate suurettevõtjate poolt muu kui finantsteabe avalikustamist käsitlevate siseriiklike õigusnormide kooskõlastamine on tähtis ühtmoodi nii ettevõtjate kui ka aktsionäride ja muude sidusrühmade jaoks. Kooskõlastamine on neis valdkondades oluline, sest enamik neist ettevõtjatest tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(4)

Teatavate suurettevõtjate poolt muu kui finantsteabe avalikustamist käsitlevate siseriiklike õigusnormide kooskõlastamine on tähtis ühtmoodi nii ettevõtjate kui ka aktsionäride ja muude sidusrühmade jaoks. Kooskõlastamine on neis valdkondades oluline, sest enamik neist ettevõtjatest tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis.

| (5) | Vaja on kehtestada ka teatav õiguslik miinimumnõue selle teabe ulatuse kohta, mille ettevõtjad kogu liidus peaksid avalikkusele ja ametiasutustele kättesaadavaks tegema. Käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad peaksid andma õiglase ja tervikliku ülevaate oma põhimõtetest, tulemustest ja riskidest. |
| --- | --- |

(5)

Vaja on kehtestada ka teatav õiguslik miinimumnõue selle teabe ulatuse kohta, mille ettevõtjad kogu liidus peaksid avalikkusele ja ametiasutustele kättesaadavaks tegema. Käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad peaksid andma õiglase ja tervikliku ülevaate oma põhimõtetest, tulemustest ja riskidest.

| (6) | Kogu liidus avalikustatava muu kui finantsteabe järjepidevuse ja võrreldavuse suurendamiseks peaksid teatavad suurettevõtjad koostama muud kui finantsteavet kajastava aruande, mis sisaldab teavet vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimuste kohta. See aruanne peaks sisaldama nende küsimustega seotud põhimõtete, tulemuste ja riskide kirjeldust ning see tuleks lisada asjaomase ettevõtja tegevusaruandesse. Muud kui finantsteavet kajastav aruanne peaks ühtlasi sisaldama teavet ettevõtja poolt rakendatava hoolsuskohustuse täitmise menetluste kohta ja seda ka ettevõtja tarne- ning alltöövõtuahelaga seoses, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, et tuvastada, ennetada ja leevendada olemasolevaid ja võimalikke kahjulikke mõjusid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad muud kui finantsteavet kajastava aruande koostamise kohustusest vabastada, kui sama majandusaasta kohta esitatakse eraldi aruanne, mis sisaldab sama teavet. |
| --- | --- |

(6)

Kogu liidus avalikustatava muu kui finantsteabe järjepidevuse ja võrreldavuse suurendamiseks peaksid teatavad suurettevõtjad koostama muud kui finantsteavet kajastava aruande, mis sisaldab teavet vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimuste kohta. See aruanne peaks sisaldama nende küsimustega seotud põhimõtete, tulemuste ja riskide kirjeldust ning see tuleks lisada asjaomase ettevõtja tegevusaruandesse. Muud kui finantsteavet kajastav aruanne peaks ühtlasi sisaldama teavet ettevõtja poolt rakendatava hoolsuskohustuse täitmise menetluste kohta ja seda ka ettevõtja tarne- ning alltöövõtuahelaga seoses, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, et tuvastada, ennetada ja leevendada olemasolevaid ja võimalikke kahjulikke mõjusid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad muud kui finantsteavet kajastava aruande koostamise kohustusest vabastada, kui sama majandusaasta kohta esitatakse eraldi aruanne, mis sisaldab sama teavet.

| (7) | Keskkonnaküsimuste osas peaks ettevõtjalt nõutav muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldama üksikasjalikku teavet ettevõtja tegevuse praeguste ja prognoositavate mõjude kohta keskkonnale ning vajaduse korral tervisele ja ohutusele, samuti taastuva ja taastumatu energia kasutamise, kasvuhoonegaaside heite, veekasutuse ja õhusaaste kohta. Sotsiaalsetes ja töötajatega seotud küsimustes võib aruandes esitatud teave puudutada soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks võetud meetmeid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonide rakendamist, töötingimusi, sotsiaaldialoogi, töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra järgimist, ametiühingute õiguste austamist, tööohutust ja -tervishoidu, dialoogi kohalike kogukondadega ja/või meetmeid, mida on võetud nende kogukondade kaitse ja arengu tagamiseks. Inimõiguste, korruptsioonivastase võitluse küsimustes võiks muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldada teavet inimõiguste kuritarvitamise vältimiseks ja/või korruptsiooni vastu võitlemise mehhanismide kohta. |
| --- | --- |

(7)

Keskkonnaküsimuste osas peaks ettevõtjalt nõutav muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldama üksikasjalikku teavet ettevõtja tegevuse praeguste ja prognoositavate mõjude kohta keskkonnale ning vajaduse korral tervisele ja ohutusele, samuti taastuva ja taastumatu energia kasutamise, kasvuhoonegaaside heite, veekasutuse ja õhusaaste kohta. Sotsiaalsetes ja töötajatega seotud küsimustes võib aruandes esitatud teave puudutada soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks võetud meetmeid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonide rakendamist, töötingimusi, sotsiaaldialoogi, töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra järgimist, ametiühingute õiguste austamist, tööohutust ja -tervishoidu, dialoogi kohalike kogukondadega ja/või meetmeid, mida on võetud nende kogukondade kaitse ja arengu tagamiseks. Inimõiguste, korruptsioonivastase võitluse küsimustes võiks muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldada teavet inimõiguste kuritarvitamise vältimiseks ja/või korruptsiooni vastu võitlemise mehhanismide kohta.

| (8) | Käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad peaksid andma piisavat teavet küsimuste kohta, mis kõige tõenäolisemalt põhjustavad peamiste olulise mõjuga riskide realiseerumist, samuti juba realiseerunud riskide kohta. Mõjude olulisust tuleks hinnata nende ulatuse ja raskusastme järgi. Olulise mõjuga riskid võivad tuleneda ettevõtja enda tegevusest või olla seotud selle tegevuse ning, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, toodete, teenuste ja ärisuhetega, sealhulgas tarne- ja alltöövõtuahelatega. See ei tohiks tekitada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele liigset täiendavat halduskoormust. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad peaksid andma piisavat teavet küsimuste kohta, mis kõige tõenäolisemalt põhjustavad peamiste olulise mõjuga riskide realiseerumist, samuti juba realiseerunud riskide kohta. Mõjude olulisust tuleks hinnata nende ulatuse ja raskusastme järgi. Olulise mõjuga riskid võivad tuleneda ettevõtja enda tegevusest või olla seotud selle tegevuse ning, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, toodete, teenuste ja ärisuhetega, sealhulgas tarne- ja alltöövõtuahelatega. See ei tohiks tekitada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele liigset täiendavat halduskoormust.

| (9) | Kõnealuse teabe esitamisel võivad käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad tugineda riigisisestele raamistikele, liidu raamistikele (nt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS)) või rahvusvahelistele raamistikele, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Global Compact, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, millega rakendatakse ÜRO raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada”, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suunised hargmaistele ettevõtjatele, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO standard 26000, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, globaalne aruandlusalgatus (GRI), ja muudele tunnustatud rahvusvahelistele raamistikele. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuse teabe esitamisel võivad käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad tugineda riigisisestele raamistikele, liidu raamistikele (nt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS)) või rahvusvahelistele raamistikele, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Global Compact, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, millega rakendatakse ÜRO raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada”, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suunised hargmaistele ettevõtjatele, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO standard 26000, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, globaalne aruandlusalgatus (GRI), ja muudele tunnustatud rahvusvahelistele raamistikele.

| (10) | Liikmesriigid peaksid tagama nõuetekohaste ja tõhusate vahendite olemasolu, millega tagada muu kui finantsteabe avalikustamine ettevõtjate poolt vastavalt käesolevale direktiivile. Selleks peaksid liikmesriigid tagama, et käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmiseks on kehtestatud tõhusad siseriiklikud menetlused ning et need menetlused on kättesaadavad kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kel on kooskõlas siseriikliku õigusega õigustatud huvi tagada, et käesoleva direktiivi sätteid järgitaks. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid tagama nõuetekohaste ja tõhusate vahendite olemasolu, millega tagada muu kui finantsteabe avalikustamine ettevõtjate poolt vastavalt käesolevale direktiivile. Selleks peaksid liikmesriigid tagama, et käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmiseks on kehtestatud tõhusad siseriiklikud menetlused ning et need menetlused on kättesaadavad kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kel on kooskõlas siseriikliku õigusega õigustatud huvi tagada, et käesoleva direktiivi sätteid järgitaks.

| (11) | ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) lõppdokument „Soovitud tulevikuvisioon” („The Future We Want”) punktis 47 tunnistatakse ettevõtete säästvat arengut käsitleva aruandluse tähtsust ning soovitatakse ettevõtjatel kaaluda võimaluse korral säästva arengu teabe lisamist oma aruandlustsüklisse. Selles innustatakse ka majandusharu, huvitatud valitsusi ja asjaomaseid sidusrühmasid töötama — vajaduse korral ÜRO süsteemi abil — välja parimate tavade mudelid ning hõlbustama meetmeid finantsteabe ja muu kui finantsteabe integreerimiseks, võttes arvesse juba olevaolevate raamistikega saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(11)

ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) lõppdokument „Soovitud tulevikuvisioon” („The Future We Want”) punktis 47 tunnistatakse ettevõtete säästvat arengut käsitleva aruandluse tähtsust ning soovitatakse ettevõtjatel kaaluda võimaluse korral säästva arengu teabe lisamist oma aruandlustsüklisse. Selles innustatakse ka majandusharu, huvitatud valitsusi ja asjaomaseid sidusrühmasid töötama — vajaduse korral ÜRO süsteemi abil — välja parimate tavade mudelid ning hõlbustama meetmeid finantsteabe ja muu kui finantsteabe integreerimiseks, võttes arvesse juba olevaolevate raamistikega saadud kogemusi.

| (12) | Investorite juurdepääs muule kui finantsteabele on samm lähemale eesmärgile, milleks on 2020. aastaks selliste turu- ja poliitikastiimulite kehtestamine, millega ressursitõhusa Euroopa tegevuskava raames premeeritakse ettevõtete investeeringuid tõhususse. |
| --- | --- |

(12)

Investorite juurdepääs muule kui finantsteabele on samm lähemale eesmärgile, milleks on 2020. aastaks selliste turu- ja poliitikastiimulite kehtestamine, millega ressursitõhusa Euroopa tegevuskava raames premeeritakse ettevõtete investeeringuid tõhususse.

| (13) | Euroopa Ülemkogu kutsus oma 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldustes üles vähendama üldist regulatiivset koormust, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKE”) puhul, nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, ning soovitati meetmeid, mille abil suurendada tootlikkust; samas on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärk parandada ärikeskkonda VKEde jaoks ning edendada nende rahvusvahelistumist. Seega tuleks kooskõlas põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele” kohaldada uusi avalikustamisnõudeid ainult teatavate suurettevõtjate ja kontsernide suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Ülemkogu kutsus oma 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldustes üles vähendama üldist regulatiivset koormust, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKE”) puhul, nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, ning soovitati meetmeid, mille abil suurendada tootlikkust; samas on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärk parandada ärikeskkonda VKEde jaoks ning edendada nende rahvusvahelistumist. Seega tuleks kooskõlas põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele” kohaldada uusi avalikustamisnõudeid ainult teatavate suurettevõtjate ja kontsernide suhtes.

| (14) | Muu kui finantsteabe avalikustamise nõude reguleerimisala tuleks kindlaks määrata töötajate keskmise arvu, bilansi kogumahu ja netokäibe alusel. VKEd peaksid olema vabastatud täiendavatest nõuetest ning muud kui finantsteavet kajastava aruande avalikustamise kohustust tuleks kohaldada ainult nende suurettevõtjate suhtes, mis on avaliku huvi üksused, ja nende avaliku huvi üksuste suhtes, mis on suure kontserni emaettevõtjad, ning mille kontserni töötajate arv konsolideeritud alusel on mõlemal juhul keskmiselt üle 500. See ei tohiks takistada liikmesriike nõudmast muu kui finantsteabe avalikustamist ka sellistelt ettevõtjatelt ja kontsernidelt, millele käesolevat direktiivi ei kohaldata. |
| --- | --- |

(14)

Muu kui finantsteabe avalikustamise nõude reguleerimisala tuleks kindlaks määrata töötajate keskmise arvu, bilansi kogumahu ja netokäibe alusel. VKEd peaksid olema vabastatud täiendavatest nõuetest ning muud kui finantsteavet kajastava aruande avalikustamise kohustust tuleks kohaldada ainult nende suurettevõtjate suhtes, mis on avaliku huvi üksused, ja nende avaliku huvi üksuste suhtes, mis on suure kontserni emaettevõtjad, ning mille kontserni töötajate arv konsolideeritud alusel on mõlemal juhul keskmiselt üle 500. See ei tohiks takistada liikmesriike nõudmast muu kui finantsteabe avalikustamist ka sellistelt ettevõtjatelt ja kontsernidelt, millele käesolevat direktiivi ei kohaldata.

| (15) | Paljud ettevõtjad, kes kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (3) reguleerimisalasse, kuuluvad kontserni. Konsolideeritud tegevusaruanded tuleks koostada nii, et teavet selliste kontsernide kohta võib edastada kontserni liikmetele ja kolmandatele isikutele. Seepärast tuleks konsolideeritud tegevusaruandeid reguleeriv siseriiklik õigus kooskõlastada, et tagada selle teabe võrreldavus ja ühtsus, mida ettevõtjad peaksid liidus avaldama. |
| --- | --- |

(15)

Paljud ettevõtjad, kes kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (3) reguleerimisalasse, kuuluvad kontserni. Konsolideeritud tegevusaruanded tuleks koostada nii, et teavet selliste kontsernide kohta võib edastada kontserni liikmetele ja kolmandatele isikutele. Seepärast tuleks konsolideeritud tegevusaruandeid reguleeriv siseriiklik õigus kooskõlastada, et tagada selle teabe võrreldavus ja ühtsus, mida ettevõtjad peaksid liidus avaldama.

| (16) | Vannutatud audiitorid ja audiitorühingud peaksid kontrollima ainult seda, kas muud kui finantsteavet kajastav aruanne või eraldi aruanne on esitatud. Peale selle peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda, et muud kui finantsteavet kajastavas aruandes või eraldi aruandes sisalduvat teavet oleks kontrollinud sõltumatu kindlustandvate teenuste osutaja. |
| --- | --- |

(16)

Vannutatud audiitorid ja audiitorühingud peaksid kontrollima ainult seda, kas muud kui finantsteavet kajastav aruanne või eraldi aruanne on esitatud. Peale selle peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda, et muud kui finantsteavet kajastavas aruandes või eraldi aruandes sisalduvat teavet oleks kontrollinud sõltumatu kindlustandvate teenuste osutaja.

| (17) | Et ettevõtjatel oleks muud kui finantsteavet lihtsam avalikustada, peaks komisjon koostama mittesiduvad suunised, mis hõlmavad peamisi üldisi ja valdkondlikke mitterahalisi tulemusnäitajaid. Komisjon peaks võtma arvesse praegu järgitavaid häid tavasid, rahvusvahelisi suundumusi ja asjaomaste liidu algatuste tulemusi. Komisjon peaks pidama asjakohaseid konsultatsioone, muu hulgas asjaomaste sidusrühmadega. Keskkonnaaspektidele osutamisel peaks komisjon käsitlema vähemalt maakasutust, veekasutust, kasvuhoonegaaside heidet ja materjalide kasutamist. |
| --- | --- |

(17)

Et ettevõtjatel oleks muud kui finantsteavet lihtsam avalikustada, peaks komisjon koostama mittesiduvad suunised, mis hõlmavad peamisi üldisi ja valdkondlikke mitterahalisi tulemusnäitajaid. Komisjon peaks võtma arvesse praegu järgitavaid häid tavasid, rahvusvahelisi suundumusi ja asjaomaste liidu algatuste tulemusi. Komisjon peaks pidama asjakohaseid konsultatsioone, muu hulgas asjaomaste sidusrühmadega. Keskkonnaaspektidele osutamisel peaks komisjon käsitlema vähemalt maakasutust, veekasutust, kasvuhoonegaaside heidet ja materjalide kasutamist.

| (18) | Ettevõtjate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmete pädevuse ja seisukohtade mitmekesisus lihtsustab hea arusaama omandamist asjaomase ettevõtja organisatsioonilisest korraldusest ja tegevusest. See võimaldab nende organite liikmetel konstruktiivselt kritiseerida juhtkonna otsusteid ning olla avatum uudsetele ideedele, vähendades liikmete hulgas sarnaste seisukohtade, mis on tuntud ka kui rühmamõtlemine, tekkimist. See aitab kaasa tulemuslikule järelevalvele juhtkonna üle ja ettevõtja edukale üldjuhtimisele. Seepärast on oluline suurendada kohaldatava mitmekesisuspoliitika läbipaistvust. Sellega teavitataks turgu ettevõtja üldjuhtimise tavadest ning seega avaldataks ettevõtjatele kaudselt survet juhtorganite mitmekesistamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Ettevõtjate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmete pädevuse ja seisukohtade mitmekesisus lihtsustab hea arusaama omandamist asjaomase ettevõtja organisatsioonilisest korraldusest ja tegevusest. See võimaldab nende organite liikmetel konstruktiivselt kritiseerida juhtkonna otsusteid ning olla avatum uudsetele ideedele, vähendades liikmete hulgas sarnaste seisukohtade, mis on tuntud ka kui rühmamõtlemine, tekkimist. See aitab kaasa tulemuslikule järelevalvele juhtkonna üle ja ettevõtja edukale üldjuhtimisele. Seepärast on oluline suurendada kohaldatava mitmekesisuspoliitika läbipaistvust. Sellega teavitataks turgu ettevõtja üldjuhtimise tavadest ning seega avaldataks ettevõtjatele kaudselt survet juhtorganite mitmekesistamiseks.

| (19) | Kohustust avalikustada oma haldus-, juht- ja järelevalveorganitega seotud mitmekesisuspoliitika seoses näiteks selliste aspektidega nagu vanus, sugu, või hariduslik ja ametialane taust, tuleks kohaldada üksnes teatavate suurettevõtjate suhtes. Mitmekesisuspoliitika avalikustamine peaks olema ühingujuhtimise aruande osa, nagu on sätestatud direktiivi 2013/34/EL artiklis 20. Kui mitmekesisuspoliitikat ei kohaldata, ei tohiks muuta selle kohaldamist kohustuslikuks, kuid ühingujuhtimise aruandes peaks olema selgelt põhjendatud, miks see nii on. |
| --- | --- |

(19)

Kohustust avalikustada oma haldus-, juht- ja järelevalveorganitega seotud mitmekesisuspoliitika seoses näiteks selliste aspektidega nagu vanus, sugu, või hariduslik ja ametialane taust, tuleks kohaldada üksnes teatavate suurettevõtjate suhtes. Mitmekesisuspoliitika avalikustamine peaks olema ühingujuhtimise aruande osa, nagu on sätestatud direktiivi 2013/34/EL artiklis 20. Kui mitmekesisuspoliitikat ei kohaldata, ei tohiks muuta selle kohaldamist kohustuslikuks, kuid ühingujuhtimise aruandes peaks olema selgelt põhjendatud, miks see nii on.

| (20) | Arvesse on võetud liidu tasandi algatusi, sh mitmes sektoris riikide kaupa toimuvat aruandlust, Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta ning 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldustes nõutud suurte äriühingute ja kontsernide aruandlust riikide kaupa ja samasuguseid sätteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (4) ning finantsaruannete läbipaistvuse suurendamiseks tehtud rahvusvahelisi jõupingutusi. G8 ja G20 raames paluti OECD-l koostada hargmaiste ettevõtjate aruannete standardvorm, mille abil nad teataksid maksuasutusele, millistes maailma riikides nad kasumit teenivad ja makse maksavad. Need abinõud täiendavad käesolevas direktiivis tehtud ettepanekuid vastavate eesmärkide saavutamiseks sobivate meetmetena. |
| --- | --- |

(20)

Arvesse on võetud liidu tasandi algatusi, sh mitmes sektoris riikide kaupa toimuvat aruandlust, Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta ning 19. ja 20. detsembri 2013. aasta järeldustes nõutud suurte äriühingute ja kontsernide aruandlust riikide kaupa ja samasuguseid sätteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (4) ning finantsaruannete läbipaistvuse suurendamiseks tehtud rahvusvahelisi jõupingutusi. G8 ja G20 raames paluti OECD-l koostada hargmaiste ettevõtjate aruannete standardvorm, mille abil nad teataksid maksuasutusele, millistes maailma riikides nad kasumit teenivad ja makse maksavad. Need abinõud täiendavad käesolevas direktiivis tehtud ettepanekuid vastavate eesmärkide saavutamiseks sobivate meetmetena.

| (21) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt suurendada teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt kogu liidus avalikustava teabe asjakohasust, ühtsust ja võrreldavust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt suurendada teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt kogu liidus avalikustava teabe asjakohasust, ühtsust ja võrreldavust, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (22) | Käesolevas direktiivis järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas ettevõtlusvabadus, eraelu austamine ja isikuandmete kaitse. Käesolevat direktiivi tuleb rakendada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas direktiivis järgitakse põhiõigusi ja peetakse kinni põhimõtetest, mida on tunnustatud eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas ettevõtlusvabadus, eraelu austamine ja isikuandmete kaitse. Käesolevat direktiivi tuleb rakendada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

| (23) | Seepärast tuleks direktiivi 2013/34/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(23)

Seepärast tuleks direktiivi 2013/34/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2013/34/EL muutmine

Direktiivi 2013/34/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 19a
  Muud kui finantsteavet kajastav aruanne
  1.   Suurettevõtjate puhul, mis on avaliku huvi üksused, mis täidavad oma bilansipäeval kriteeriumi, et nende keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul on suurem kui 500, sisaldab tegevusaruanne ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat aruannet, milles on esitatud teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastaste võitlusega seotud küsimuste kohta, muu hulgas järgmine teave:






  a) | ettevõtja ärimudeli lühikirjeldus; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 19a

Muud kui finantsteavet kajastav aruanne

1.   Suurettevõtjate puhul, mis on avaliku huvi üksused, mis täidavad oma bilansipäeval kriteeriumi, et nende keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul on suurem kui 500, sisaldab tegevusaruanne ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat aruannet, milles on esitatud teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastaste võitlusega seotud küsimuste kohta, muu hulgas järgmine teave:

a)

ettevõtja ärimudeli lühikirjeldus;

| b) | põhimõtete kirjeldus, mida ettevõtja kõnealustes küsimustes järgib, sh rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused; |
| --- | --- |

b)

põhimõtete kirjeldus, mida ettevõtja kõnealustes küsimustes järgib, sh rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused;

| c) | kõnealuste põhimõtete rakendamise tulemused; |
| --- | --- |

c)

kõnealuste põhimõtete rakendamise tulemused;

| d) | kõnealuste küsimustega seonduvad peamised riskid, mis on seotud ettevõtja tegevusega, muu hulgas, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, tema ärisuhete, toodete või teenustega, mis tõenäoliselt avaldavad nendes valdkondades kahjulikku mõju, ja kuidas ettevõtja neid riske juhib; |
| --- | --- |

d)

kõnealuste küsimustega seonduvad peamised riskid, mis on seotud ettevõtja tegevusega, muu hulgas, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, tema ärisuhete, toodete või teenustega, mis tõenäoliselt avaldavad nendes valdkondades kahjulikku mõju, ja kuidas ettevõtja neid riske juhib;

| e) | asjaomase äri seisukohast olulised peamised mitterahalised tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

e)

asjaomase äri seisukohast olulised peamised mitterahalised tulemusnäitajad.

Kui ettevõtjal puudub poliitika ühes või enamas kõnealuses küsimuses, tuleb muud kui finantsteavet kajastavas aruandes esitada selge ja põhjendatud selgitus, miks see nii on.

Esimeses lõigus osutatud muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldab asjakohasel juhul ka viiteid ja lisaselgitusi iga-aastastes finantsaruannetes esitatud summade kohta.

Liikmesriigid võivad erandjuhtudel lubada jätta avalikustamata teabe oodatavate arengute või läbirääkimisjärgus küsimuste kohta, kui siseriikliku õigusega antud pädevuste piires tegutsevate ja oma arvamuse eest ühiselt vastutavate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmete põhjendatud arvamuse kohaselt kahjustaks sellise teabe avalikustamine tõsiselt ettevõtja äripositsiooni, tingimusel et avalikustamata jätmine ei takista õiglase ja tasakaalustatud ülevaate saamist ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust.

Liikmesriigid sätestavad esimeses lõigus osutatud teabe esitamise nõude kehtestamisel, et ettevõtjad võivad tugineda riigisisestele, liidu tasandi või rahvusvahelistele raamistikele ning seda tehes täpsustavad ettevõtjad, millisele raamistikule nad on tuginenud.

2.   Lõikes 1 sätestatud kohustuse täitnud ettevõtjate puhul loetakse täidetuks artikli 19 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud muu kui finantsteabe analüüsiga seotud kohustus.

3.   Ettevõtja, kes on ühtlasi tütarettevõtja, on vabastatud lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisest juhul, kui kõnealune ettevõtja ja selle tütarettevõtjad on lisatud teise ettevõtja konsolideeritud tegevusaruandesse või eraldi aruandesse, mis on koostatud vastavalt artiklile 29 ja käesolevale artiklile.

4.   Kui ettevõtja koostab sama majandusaasta kohta eraldi aruande, võib liikmesriik, sõltumata sellest kas aruanne tugineb riigisisestele, liidu tasandi või rahvusvahelistele raamistikele ning sisaldab lõikes 1 sätestatud muud kui finantsteavet kajastavaks aruandeks vajalikku teavet või mitte, vabastada selle ettevõtja kohustusest esitada lõikes 1 sätestatud muud kui finantsteavet kajastav aruanne, tingimusel et eraldi aruanne:

| a) | avaldatakse koos tegevusaruandega vastavalt artiklile 30, või |
| --- | --- |

a)

avaldatakse koos tegevusaruandega vastavalt artiklile 30, või

| b) | tehakse ettevõtja veebisaidil avalikult kättesaadavaks mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast bilansipäeva, ning sellele osutatakse tegevusaruandes. |
| --- | --- |

b)

tehakse ettevõtja veebisaidil avalikult kättesaadavaks mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast bilansipäeva, ning sellele osutatakse tegevusaruandes.

Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis põhimõttel ettevõtjatele, kes koostavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud eraldi aruande.

5.   Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing kontrollib, kas lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastav aruanne või lõikes 4 osutatud eraldi aruanne on esitatud.

6.   Liikmesriigid võivad nõuda, et lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastavas aruandes või lõikes 4 osutatud eraldi aruandes sisalduvat teavet oleks kontrollinud sõltumatu kindlustandvate teenuste osutaja.”

| 2) | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldus seoses näiteks selliste aspektidega nagu vanus, sugu või hariduslik ja ametialane taust; mitmekesisuspoliitika eesmärgid, kuidas seda on rakendatud ning selle tulemused aruandeperioodil. Kui sellist poliitikat ei kohaldata, sisaldab aruanne selgitust, miks see nii on.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldus seoses näiteks selliste aspektidega nagu vanus, sugu või hariduslik ja ametialane taust; mitmekesisuspoliitika eesmärgid, kuidas seda on rakendatud ning selle tulemused aruandeperioodil. Kui sellist poliitikat ei kohaldata, sisaldab aruanne selgitust, miks see nii on.”

;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Vannutatud audiitor või audiitorühing esitab kooskõlas artikli 34 lõike 1 teise lõiguga oma arvamuse käesoleva artikli lõike 1 punktide c ja d kohaselt esitatud teabe kohta ja kontrollib, kas käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b, e, f ja g osutatud teave on esitatud.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Vannutatud audiitor või audiitorühing esitab kooskõlas artikli 34 lõike 1 teise lõiguga oma arvamuse käesoleva artikli lõike 1 punktide c ja d kohaselt esitatud teabe kohta ja kontrollib, kas käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b, e, f ja g osutatud teave on esitatud.”

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva artikli lõike 1 punktide a, b, e, f ja g kohaldamisest lõikes 1 osutatud ettevõtjad, kes on emiteerinud üksnes selliseid väärtpabereid, mis ei ole direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiad, välja arvatud juhul, kui asjaomased ettevõtjad on emiteerinud aktsiaid, millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 15 tähenduses.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva artikli lõike 1 punktide a, b, e, f ja g kohaldamisest lõikes 1 osutatud ettevõtjad, kes on emiteerinud üksnes selliseid väärtpabereid, mis ei ole direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiad, välja arvatud juhul, kui asjaomased ettevõtjad on emiteerinud aktsiaid, millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 15 tähenduses.”

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, ei kohaldata lõike 1 punkti g väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes.” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, ei kohaldata lõike 1 punkti g väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 29a
  Muud kui finantsteavet kajastav konsolideeritud aruanne
  1.   Avaliku huvi üksuste puhul, mis on suure kontserni emaettevõtjad, mis täidavad oma bilansipäeval konsolideeritult kriteeriumi, et nende keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul on suurem kui 500, sisaldab konsolideeritud tegevusaruanne kontserni arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat konsolideeritud aruannet, milles on esitatud teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastaste võitlusega seotud küsimuste kohta, muu hulgas järgmine teave:






  a) | kontserni ärimudeli lühikirjeldus; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 29a

Muud kui finantsteavet kajastav konsolideeritud aruanne

1.   Avaliku huvi üksuste puhul, mis on suure kontserni emaettevõtjad, mis täidavad oma bilansipäeval konsolideeritult kriteeriumi, et nende keskmine töötajate arv majandusaasta jooksul on suurem kui 500, sisaldab konsolideeritud tegevusaruanne kontserni arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat konsolideeritud aruannet, milles on esitatud teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastaste võitlusega seotud küsimuste kohta, muu hulgas järgmine teave:

a)

kontserni ärimudeli lühikirjeldus;

| b) | põhimõtete kirjeldus, mida kontsern kõnealustes küsimustes järgib, sh rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused; |
| --- | --- |

b)

põhimõtete kirjeldus, mida kontsern kõnealustes küsimustes järgib, sh rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused;

| c) | kõnealuste põhimõtete rakendamise tulemused; |
| --- | --- |

c)

kõnealuste põhimõtete rakendamise tulemused;

| d) | kõnealuste küsimustega seonduvad peamised riskid, mis on seotud kontserni tegevusega, muu hulgas, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, tema ärisuhete, toodete või teenustega, mis tõenäoliselt avaldavad nendes valdkondades kahjulikku mõju, ja kuidas kontsern neid riske juhib; |
| --- | --- |

d)

kõnealuste küsimustega seonduvad peamised riskid, mis on seotud kontserni tegevusega, muu hulgas, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, tema ärisuhete, toodete või teenustega, mis tõenäoliselt avaldavad nendes valdkondades kahjulikku mõju, ja kuidas kontsern neid riske juhib;

| e) | asjaomase äri seisukohast olulised peamised mitterahalised tulemusnäitajaid. |
| --- | --- |

e)

asjaomase äri seisukohast olulised peamised mitterahalised tulemusnäitajaid.

Kui kontsernil puudub poliitika ühes või enamas kõnealuses küsimuses, tuleb muud kui finantsteavet kajastavas konsolideeritud aruandes esitada selge ja põhjendatud selgitus, miks see nii on.

Esimeses lõigus osutatud muud kui finantsteavet kajastav konsolideeritud aruanne sisaldab asjakohasel juhul ka viiteid ja lisaselgitusi konsolideeritud finantsaruannetes esitatud summade kohta.

Liikmesriigid võivad erandjuhtudel lubada jätta avalikustamata teabe oodatavate arengute või läbirääkimisjärgus küsimuste kohta, kui siseriikliku õigusega antud pädevuste piires tegutsevate ja oma arvamuse eest ühiselt vastutavate haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmete põhjendatud arvamuse kohaselt kahjustaks sellise teabe avalikustamine tõsiselt kontserni äripositsiooni, tingimusel et avalikustamata jätmine ei takista õiglase ja tasakaalustatud ülevaate saamist kontserni arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust.

Liikmesriigid sätestavad esimeses lõigus osutatud teabe esitamise nõude kehtestamisel, et emaettevõtja võib tugineda riigisisestele, liidu tasandi või rahvusvahelistele raamistikele ning seda tehes täpsustab emaettevõtja, millisele raamistikule ta on tuginenud.

2.   Lõikes 1 sätestatud kohustuse täitnud emaettevõtja puhul loetakse täidetuks artikli 19 lõike 1 kolmandas lõigus ja artiklis 29 sätestatud muu kui finantsteabe analüüsiga seotud kohustus.

3.   Emaettevõtja, kes on ühtlasi tütarettevõtja, on vabastatud lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisest juhul, kui kõnealune vabastatud emaettevõtja ja selle tütarettevõtjad on lisatud teise ettevõtja konsolideeritud tegevusaruandesse või eraldi aruandesse, mis on koostatud vastavalt artiklile 29 ja käesolevale artiklile.

4.   Kui emaettevõtja koostab sama majandusaasta ja kogu kontserni kohta eraldi aruande, võib liikmesriik, sõltumata sellest kas aruanne tugineb riigisisestele, liidu tasandi või rahvusvahelistele raamistikele ning sisaldab lõikes 1 sätestatud muud kui finantsteavet kajastavaks konsolideeritud aruandeks vajalikku teavet või mitte, vabastada selle emaettevõtja kohustusest koostada lõikes 1 sätestatud muud kui finantsteavet kajastav konsolideeritud aruanne, tingimusel et eraldi aruanne:

| a) | avaldatakse koos konsolideeritud tegevusaruandega vastavalt artiklile 30, või |
| --- | --- |

a)

avaldatakse koos konsolideeritud tegevusaruandega vastavalt artiklile 30, või

| b) | tehakse emaettevõtja veebisaidil avalikult kättesaadavaks mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast bilansipäeva, ning sellele osutatakse konsolideeritud tegevusaruandes. |
| --- | --- |

b)

tehakse emaettevõtja veebisaidil avalikult kättesaadavaks mõistliku aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast bilansipäeva, ning sellele osutatakse konsolideeritud tegevusaruandes.

Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis põhimõttel emaettevõtjatele, kes koostavad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud eraldi aruande.

5.   Liikmesriigid tagavad, et vannutatud audiitor või audiitorühing kontrollib, kas lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastav konsolideeritud aruanne või lõikes 4 osutatud eraldi aruanne on esitatud.

6.   Liikmesriigid võivad nõuda, et lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastavas konsolideeritud aruandes või lõikes 4 osutatud eraldi aruandes sisalduvat teavet oleks kontrollinud sõltumatu kindlustandvate teenuste osutaja.”

| 4) | Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed, kes toimivad neile siseriikliku õigusega antud pädevuste piires, vastutavad ühiselt selle eest, et






  a) | iga-aastased finantsaruanded, tegevusaruanne, ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi, ning artikli 19a lõikes 4 osutatud aruanne, ning |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmed, kes toimivad neile siseriikliku õigusega antud pädevuste piires, vastutavad ühiselt selle eest, et

a)

iga-aastased finantsaruanded, tegevusaruanne, ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi, ning artikli 19a lõikes 4 osutatud aruanne, ning

| b) | konsolideeritud finantsaruanded, konsolideeritud tegevusaruanded, konsolideeritud ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi, ning artikli 29a lõikes 4 osutatud aruanne |
| --- | --- |

b)

konsolideeritud finantsaruanded, konsolideeritud tegevusaruanded, konsolideeritud ühingujuhtimise aruanne, kui see esitatakse eraldi, ning artikli 29a lõikes 4 osutatud aruanne

koostatakse ja avaldatakse kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega ning vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.”

| 5) | Artiklile 34 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata artikli 19a lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastava aruande ning artikli 29a lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastava konsolideeritud aruande suhtes ega artikli 19a lõikes 4 ja artikli 29a lõikes 4 osutatud eraldi aruannete suhtes.” |
| --- | --- |

5)

Artiklile 34 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata artikli 19a lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastava aruande ning artikli 29a lõikes 1 osutatud muud kui finantsteavet kajastava konsolideeritud aruande suhtes ega artikli 19a lõikes 4 ja artikli 29a lõikes 4 osutatud eraldi aruannete suhtes.”

| 6) | Artiklisse 48 lisatakse enne viimaste lõiku järgmine lõik:
  „Võttes arvesse OECD suundumusi ning asjaomaste Euroopa algatuste tulemusi, kaalutakse aruandes samuti võimalust kehtestada suurettevõtjatele kohustus esitada iga-aastaselt iga liikmesriigi ja kolmanda riigi kohta, kus nad tegutsevad, riigipõhine aruanne, mis sisaldab teavet vähemalt teenitud kasumi, kasumi pealt makstud maksude ja saadud riiklike toetuste kohta.” |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 48 lisatakse enne viimaste lõiku järgmine lõik:

„Võttes arvesse OECD suundumusi ning asjaomaste Euroopa algatuste tulemusi, kaalutakse aruandes samuti võimalust kehtestada suurettevõtjatele kohustus esitada iga-aastaselt iga liikmesriigi ja kolmanda riigi kohta, kus nad tegutsevad, riigipõhine aruanne, mis sisaldab teavet vähemalt teenitud kasumi, kasumi pealt makstud maksude ja saadud riiklike toetuste kohta.”

Artikkel 2

Suunised aruandluse kohta

Et ettevõtjatel oleks asjakohast, kasulikku ja võrreldavat muud kui finantsteavet lihtsam avalikustada, koostab komisjon mittesiduvad suunised metoodika kohta, kuidas avaldada muud kui finantsteavet, sh üldisi ja valdkondlikke peamisi mitterahalisi tulemusnäitajaid. Suuniste koostamisel konsulteerib komisjon asjaomaste sidusrühmadega.

Komisjon avaldab suunised hiljemalt 6. detsembril 2016.

Artikkel 3

Läbivaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi rakendamise kohta aruande, mis sisaldab muu hulgas teavet selle reguleerimisala (eriti seoses suurte noteerimata ettevõtjatega), tulemuslikkuse ning pakutavate suuniste ja meetodite taseme kohta. Aruanne avaldatakse hiljemalt 6. detsembril 2018 ning sellele lisatakse vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 4

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 6. detsembril 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid sätestavad, et esimeses lõigus osutatud sätteid kohaldatakse kõikide artikli 1 kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate suhtes 1. jaanuaril 2017 algava majandusaasta osas või kalendriaasta 2017 jooksul.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 22. oktoober 2014

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. septembri 2014. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. november 2014,

Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vahelise lepingu (millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes) liidu nimel sõlmimise kohta

(2014/793/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga b ja lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2013/671/EL (1) allkirjastati 17. veebruaril 2014 Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vaheline leping, millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes (edaspidi „leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2013/671/EL (1) allkirjastati 17. veebruaril 2014 Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vaheline leping, millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes (edaspidi „leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Lepingu eesmärk on tagada, et ka pärast staatuse muutust kohaldatakse Saint-Barthélemys nõukogu direktiivide 2011/16/EL (2) ja 2003/48/EÜ (3) mehhanisme, mis on suunatud piiriüleste pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu eesmärk on tagada, et ka pärast staatuse muutust kohaldatakse Saint-Barthélemys nõukogu direktiivide 2011/16/EL (2) ja 2003/48/EÜ (3) mehhanisme, mis on suunatud piiriüleste pettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu.

| (3) | Leping tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsuse Vabariigi ja Euroopa Liidu vaheline leping, millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis 7 sätestatud teate (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  Nõukogu 15. novembri 2013. aasta otsus 2013/671/EL Prantsuse Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise lepingu (millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes) Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta (ELT L 313, 22.11.2013, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 38).

3

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/12

---

Euroopa Liidu ja Prantsuse Vabariigi vaheline

LEPING,

millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist ja maksustamisalast halduskoostööd käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes

EUROOPA LIIT

ja

PRANTSUSE VABARIIK, kes esindab Saint-Barthélemy territoriaalühendust,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

ning arvestades, et:

| (1) | Saint-Barthélemy territoriaalühendus on Prantsuse Vabariigi lahutamatu osa, kuid vastavalt nõukogu otsusele 2010/718/EL, (1) ei kuulu saar alates 1. jaanuarist 2012 enam Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(1)

Saint-Barthélemy territoriaalühendus on Prantsuse Vabariigi lahutamatu osa, kuid vastavalt nõukogu otsusele 2010/718/EL, (1) ei kuulu saar alates 1. jaanuarist 2012 enam Euroopa Liitu.

| (2) | Et kaitsta jätkuvalt Euroopa Liidu huve ning võidelda piiriülese pettuse ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, on vaja tagada maksustamisalast halduskoostööd ja hoiustest intressimaksetena saadavat tulu käsitlevate liidu õigusaktide jätkuv kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes. Samavõrd on vaja tagada nimetatud õigusakte muutvate sätete kohaldamine Saint Barthélemy territoriaalühenduse suhtes, |
| --- | --- |

(2)

Et kaitsta jätkuvalt Euroopa Liidu huve ning võidelda piiriülese pettuse ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, on vaja tagada maksustamisalast halduskoostööd ja hoiustest intressimaksetena saadavat tulu käsitlevate liidu õigusaktide jätkuv kohaldamine Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes. Samavõrd on vaja tagada nimetatud õigusakte muutvate sätete kohaldamine Saint Barthélemy territoriaalühenduse suhtes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Direktiivide 2011/16/EL, 2003/48/EÜ ja nendega seotud aktide kohaldamine

1.   Prantsuse Vabariik ja teised liikmesriigid kohaldavad Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes nõukogu direktiivi 2011/16/EL (2) ning kõiki meetmeid, mis nad on nimetatud direktiivi rakendamiseks vastu võtnud.

2.   Prantsuse Vabariik ja teised liikmesriigid kohaldavad Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes nõukogu direktiivi 2003/48/EÜ (3) ning kõiki meetmeid, mis nad on nimetatud direktiivi rakendamiseks vastu võtnud.

3.   Prantsuse Vabariik ja teised liikmesriigid kohaldavad Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes vajaduse korral mis tahes vastu võetud liidu õigusakti, mis põhineb lõigetes 1 ja 2 osutatud direktiividel.

4.   Lepinguosalised täpsustavad, et Euroopa Komisjonil on Saint-Barthélemy territoriaalühendust käsitlevates küsimustes vaja täita samad ülesanded, mis on ette nähtud direktiivide 2011/16/EL ja 2003/48/EÜ ning teiste nõukogu poolt vastu võetud seotud õigusaktidega, eesmärgiga lihtsustada halduskoostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

Artikkel 2

Käesolevas lepingus osutatud liidu õigusaktide kohaldatavad versioonid

Käesoleva lepingu viiteid direktiividele 2011/16/EL ja 2003/48/EÜ ning teistele liidu õigusaktidele, millele osutatakse käesoleva lepingu artikli 1 lõigetes 3 ja 4, tõlgendatakse viidetena nende direktiivide ja seotud õigusaktide parajasti kehtivatele versioonidele, mida on vajaduse korral järgnevate muutmisaktidega muudetud.

Artikkel 3

Pädevad asutused, teabevahetuse keskasutused, sideüksused ning päevad ametnikud

Lepinguosalised täpsustavad, et liikmesriikide poolt direktiivi 2003/48/EÜ alusel määratud pädevad asutused ning direktiivi 2011/16/EL alusel määratud pädevad asutused, teabevahetuse keskasutused, sideüksused ning pädevad ametnikud täidavad vastavalt käesoleva lepingu artiklile 1 nimetatud direktiivide sätete kohaldamisel Saint-Barthélemy territoriaalühenduse suhtes samasuguseid ülesandeid ning omavad samasugust positsiooni.

Artikkel 4

Kontroll

Prantsuse Vabariik esitab Euroopa Komisjonile statistika ning teabe käesoleva lepingu Saint- Barthélemy territoriaalühendusele kohaldamise kohta, tehes seda samas ulatuses, sama protseduuri järgides ning samadest tähtaegadest kinni pidades, kui teabe puhul, mis tuleb esitada seoses direktiivide 2011/16/EL et 2003/48/EÜ toimimisega Prantsusmaa territooriumidele, millele nimetatud direktiive kohaldatakse.

Artikkel 5

Vastastikuse kokkuleppe menetlus pädevate asutuste vahel

1.   Kui Saint-Barthélemy territoriaalühenduse pädeva asutuse ning ühe või mitme liikmesriigi pädeva asutuse vahel tekivad käesoleva lepingu rakendamisel või tõlgendamisel erimeelsused või kahtlused, siis püütakse küsimus lahendada vastastikusel kokkuleppel. Pädevad asutused teavitavad lepituskohtumise tulemustest Euroopa Komisjoni, kes omakorda informeerib liikmesriike.

2.   Lepingu tõlgendamisel tekkinud küsimuste korral võib lepituskohtumisel osaleda komisjon, kui lõikes 1 osutatud pädevad asutused selleks soovi avaldavad.

Artikkel 6

Vaidluste lahendamine lepinguosaliste vahel

1.   Kui lepingu tõlgendamisel või selle kohaldamisel tekib erimeelsusi, siis enne Euroopa Liidu Kohtusse pöördumist peavad lepinguosalised lõike 2 kohaselt kokku tulema.

2.   Euroopa Liidu Kohus on ainupädev lahendama osapoolte vahel lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel tekkinud vaidlusi. Kohtusse võivad pöörduda mõlemad lepinguosalised.

Artikkel 7

Jõustumine

Lepinguosaline kohustub teavitama teist lepinguosalist lepingu jõustumiseks nõutava menetluse lõppemisest. Käesolev leping jõustub teise teate kättesaamisele järgneval päeval.

Artikkel 8

Kestus ja lõpetamine

Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, lepinguosalised võivad lepingu lõpetada diplomaatilisi kanaleid pidi, teavitades teist lepinguosalist kirjalikult. Leping kaotab kehtivuse kaheteistkümne kuu pärast alates kirjaliku teate kättesaamisest.

Artikkel 9

Keeled

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на седемнадесети февруари две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecisiete de febrero de dos mil catorce.

V Bruselu dne sedmnáctého února dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syttende februar to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Februar zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta veebruarikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εφτά Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the seventeenth day of February in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix-sept février deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedamnaestog veljače dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciassette febbraio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada septiņpadsmitajā februārī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų vasario septynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év február havának tizenhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sbatax-il jum ta' Frar tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de zeventiende februari tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia siedemnastego lutego roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezassete de fevereiro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la șaptesprezece februarie două mii paisprezece.

V Bruseli sedemnásteho februára dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne sedemnajstega februarja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den sjuttonde februari tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Френската република

Por la República Francesa

Za Francouzskou republiku

For Den Franske Republik

Für die Französische Republik

Prantsuse Vabariigi nimel

Για τη Γαλλική Δημοκρατία

For the French Republic

Pour la République française

Za Francusku Republiku

Per la Repubblica francese

Francijas Republikas vārdā –

Prancūzijos Respublikos vardu

A Francia Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Franċiża

Voor de Franse Republiek

W imieniu Republiki Francuskiej

Pela República Francesa

Pentru Republica Franceză

Za Francúzsku republiku

Za Francosko republiko

Ranskan tasavallan puolesta

För Republiken Frankrike

Image

---

(1)  Nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsus 2010/718/EL, millega muudetakse saare staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 325, 9.12.2010, lk 4).

1

(2)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/48/EL hoiuste intresside maksustamise kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 38).

3

---

MÄÄRUSED

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/16

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1221/2014,

10. november 2014,

millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2015. aastaks ning muudetakse määruseid (EL) nr 43/2014 ja (EL) nr 1180/2013

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, mis võivad vajaduse korral hõlmata kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning muude nõuandvate organite koostatud aruandeid, samuti nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, mis võivad vajaduse korral hõlmata kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning muude nõuandvate organite koostatud aruandeid, samuti nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid.

| (3) | Nõukogul on kohustus võtta vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogul on kohustus võtta vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EL) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (4) | Seepärast tuleks lubatud kogupüügid kehtestada kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ja võtta seejuures arvesse põhjenduses 2 märgitud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks lubatud kogupüügid kehtestada kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ja võtta seejuures arvesse põhjenduses 2 märgitud põhimõtteid.

| (5) | Väikeste pelaagiliste liikide (räim ja kilu), tursa ja lõhe püügil Läänemeres kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal. |
| --- | --- |

(5)

Väikeste pelaagiliste liikide (räim ja kilu), tursa ja lõhe püügil Läänemeres kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2015. Kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal.

| (6) | Kalavarudele, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastaseid kavasid, tuleks kalapüügivõimalused kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega tuleks kehtestada püügipiirangud vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 1098/2007 (2) sätestatud eeskirjadele (Läänemere tursavarude majandamise kava). |
| --- | --- |

(6)

Kalavarudele, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastaseid kavasid, tuleks kalapüügivõimalused kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega tuleks kehtestada püügipiirangud vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 1098/2007 (2) sätestatud eeskirjadele (Läänemere tursavarude majandamise kava).

| (7) | Läänemere tursavarudega seonduvat püügikoormust käsitlevas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusnõuandes märgitakse, et kui konkreetsele kalavarule kohaldatakse lossimiskohustust, siis püügikoormuse väiksemate piirangute kehtestamine ei aitaks saavutada reformitud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seetõttu on asjakohane kehtestada ICESi alarajoonides 22–24 tursavarude püügikoormuse piirangud 2014. aasta tasemel. Püügikoormuse piirangute kehtestamine 2014. aasta tasemel hõlbustab lossimiskohustuse kehtestamist ja aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on määratletud määruses (EL) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(7)

Läänemere tursavarudega seonduvat püügikoormust käsitlevas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) teadusnõuandes märgitakse, et kui konkreetsele kalavarule kohaldatakse lossimiskohustust, siis püügikoormuse väiksemate piirangute kehtestamine ei aitaks saavutada reformitud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seetõttu on asjakohane kehtestada ICESi alarajoonides 22–24 tursavarude püügikoormuse piirangud 2014. aasta tasemel. Püügikoormuse piirangute kehtestamine 2014. aasta tasemel hõlbustab lossimiskohustuse kehtestamist ja aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on määratletud määruses (EL) nr 1380/2013.

| (8) | Arvestades saadud teadusnõuandeid, saab Läänemere ICESi alarajoonide 22–24 tursavarude suhtes kohaldatava püügikoormuse reguleerimise muuta paindlikuks, ohustamata Läänemere tursavarude majandamise kava eesmärkide saavutamist ja põhjustamata kalastussuremuse suurenemist. Selline paindlikkus võimaldaks püügikoormust tõhusamalt reguleerida, kui kvoote ei jaotata liikmesriigi laevastiku vahel võrdselt, ning see hõlbustaks kvoodivahetuste korral kiiret reageerimist. Seetõttu peaks liikmesriigil olema lubatud eraldada tema lipu all sõitvale kalalaevale sadamast äraoleku lisapäevi, kui sama arv sadamast äraoleku päevi võetakse ära teistelt asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatelt kalalaevadelt. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades saadud teadusnõuandeid, saab Läänemere ICESi alarajoonide 22–24 tursavarude suhtes kohaldatava püügikoormuse reguleerimise muuta paindlikuks, ohustamata Läänemere tursavarude majandamise kava eesmärkide saavutamist ja põhjustamata kalastussuremuse suurenemist. Selline paindlikkus võimaldaks püügikoormust tõhusamalt reguleerida, kui kvoote ei jaotata liikmesriigi laevastiku vahel võrdselt, ning see hõlbustaks kvoodivahetuste korral kiiret reageerimist. Seetõttu peaks liikmesriigil olema lubatud eraldada tema lipu all sõitvale kalalaevale sadamast äraoleku lisapäevi, kui sama arv sadamast äraoleku päevi võetakse ära teistelt asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatelt kalalaevadelt.

| (9) | Hiljutistest teadusnõuannetest nähtub, et ICES ei suutnud kindlaks määrata ICESi alarajoonide 25–32 tursavaru bioloogilisi võrdluspunkte ning tegi selle asemel ettepaneku määrata kõnealuse tursavaru lubatud kogupüük kindlaks väheste andmetega kalavarude puhul kasutatava lähenemisviisi põhjal. Bioloogiliste võrdluspunktide puudumine muudab võimatuks järgida ICESi alarajoonide 25–32 tursavaru püügivõimaluste kindlaksmääramise eeskirju. Kuna püügivõimaluste kindlaksmääramata jätmine võiks kujutada tõsist ohtu kõnealuse kalavaru jätkusuutlikkusele, on asjakohane määrata selle tursavaru lubatud kogupüük kindlaks tasemel, mis vastab ICESi väljatöötatud ja soovitatud lähenemisviisile, ja kehtestada püügikoormuse piirangud 2014. aasta tasemel. Püügikoormuse piirangute kehtestamine 2014. aasta tasemel hõlbustab lossimiskohustuse kehtestamist, aitab kaasa selektiivsemale kalapüügile ja aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on määratletud määruses (EL) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(9)

Hiljutistest teadusnõuannetest nähtub, et ICES ei suutnud kindlaks määrata ICESi alarajoonide 25–32 tursavaru bioloogilisi võrdluspunkte ning tegi selle asemel ettepaneku määrata kõnealuse tursavaru lubatud kogupüük kindlaks väheste andmetega kalavarude puhul kasutatava lähenemisviisi põhjal. Bioloogiliste võrdluspunktide puudumine muudab võimatuks järgida ICESi alarajoonide 25–32 tursavaru püügivõimaluste kindlaksmääramise eeskirju. Kuna püügivõimaluste kindlaksmääramata jätmine võiks kujutada tõsist ohtu kõnealuse kalavaru jätkusuutlikkusele, on asjakohane määrata selle tursavaru lubatud kogupüük kindlaks tasemel, mis vastab ICESi väljatöötatud ja soovitatud lähenemisviisile, ja kehtestada püügikoormuse piirangud 2014. aasta tasemel. Püügikoormuse piirangute kehtestamine 2014. aasta tasemel hõlbustab lossimiskohustuse kehtestamist, aitab kaasa selektiivsemale kalapüügile ja aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on määratletud määruses (EL) nr 1380/2013.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud püügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (3) eelkõige vastavalt selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning teavet kalapüügivõimaluste ammendumise andmete kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud püügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (3) eelkõige vastavalt selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning teavet kalapüügivõimaluste ammendumise andmete kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta.

| (11) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (4) on kehtestud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti lisati paindlik ühest aastast teise ülekandmise mehhanism kõigi selliste kalavarude jaoks, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste elusressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (4) on kehtestud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artiklite 3 ja 4 kohased ennetuslikke ja analüütilisi lubatud kogupüüke käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti lisati paindlik ühest aastast teise ülekandmise mehhanism kõigi selliste kalavarude jaoks, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Selleks et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste elusressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata.

| (12) | Teaduslik nõuanne Põhjamere kilu kohta hõlmab ajavahemikku juulist kuni järgmise aasta juunini, kuigi lubatud kogupüük on kehtestatud jaanuarist detsembrini. Viimasest teaduslikust nõuandest ajavahemiku kohta 2014. aasta juulist kuni 2015. aasta juunini nähtub, et lubatud kogupüüki saab märkimisväärselt suurendada. Seetõttu on kilu 2014. aasta teises pooles prognoositust kättesaadavam. Kuna kõnealuse kalavaru suhtes rakendatakse analüütilist hinnangut ja see varu on ohututes bioloogilistes piirides, on täidetud tingimused, et rakendada määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4, millega lubatakse kvootide aastatevahelist paindlikkust, ning seda tuleks lubada, et võimaldada kaluritel kilu suuremat kättesaadavust kõige tõhusamalt ära kasutada. Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 43/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Teaduslik nõuanne Põhjamere kilu kohta hõlmab ajavahemikku juulist kuni järgmise aasta juunini, kuigi lubatud kogupüük on kehtestatud jaanuarist detsembrini. Viimasest teaduslikust nõuandest ajavahemiku kohta 2014. aasta juulist kuni 2015. aasta juunini nähtub, et lubatud kogupüüki saab märkimisväärselt suurendada. Seetõttu on kilu 2014. aasta teises pooles prognoositust kättesaadavam. Kuna kõnealuse kalavaru suhtes rakendatakse analüütilist hinnangut ja see varu on ohututes bioloogilistes piirides, on täidetud tingimused, et rakendada määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4, millega lubatakse kvootide aastatevahelist paindlikkust, ning seda tuleks lubada, et võimaldada kaluritel kilu suuremat kättesaadavust kõige tõhusamalt ära kasutada. Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 43/2014 vastavalt muuta.

| (13) | Määrus (EL) nr 43/2014 lubab praegu teatavate kalavarude suhtes liikmesriikidel 2015. aastal kasutada kasutamata koguseid, mis moodustavad kuni 10 % 2014. aastal kasutada olevast kvoodist. Venemaa Föderatsioon kehtestas 6. augustil 2014 teatavate liidu põllumajandus- ja kalandustoodete impordikeelu. Seetõttu muutus osa ekspordist, mida tootjad kavatsesid 2014. aasta sügisel Venemaale saata, võimatuks, ja mõnel juhul pole alternatiivset turgu võimalik lühikese aja jooksul leida. Arvestades nimetatud erandlikke asjaolusid ja küsimuse kiireloomulisust, on vaja lubada 2014. aasta püügihooaja suhtes teatud kohandusi. Võttes arvesse positiivset teaduslikku nõuannet ja asjaomaste rannikuriikide positiivset lähenemisviisi, on asjakohane lubada, erandkorras ja ainult nende kalavarude puhul, mida Venemaa embargo kõige raskemalt või otseselt mõjutab, suurendada 2014. aastal kasutamata koguste protsenti, mida saab üle kanda 2015. aastasse. Kõnealune erandlik meede on piiratud 2014. aasta püügihooajaga. Eeldatavalt võimaldab kõnealune meede leida uusi turge või kohandada püüki, kui embargo peaks 2015. aastal jätkuma. Samadel põhjustel peaks lisama nõukogu määrusesse (EL) nr 1180/2013 (5) vastava võimaluse kanda üle kasutamata kalapüügivõimalusi. Seetõttu tuleks määruseid (EL) nr 43/2014 ja (EL) nr 1180/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Määrus (EL) nr 43/2014 lubab praegu teatavate kalavarude suhtes liikmesriikidel 2015. aastal kasutada kasutamata koguseid, mis moodustavad kuni 10 % 2014. aastal kasutada olevast kvoodist. Venemaa Föderatsioon kehtestas 6. augustil 2014 teatavate liidu põllumajandus- ja kalandustoodete impordikeelu. Seetõttu muutus osa ekspordist, mida tootjad kavatsesid 2014. aasta sügisel Venemaale saata, võimatuks, ja mõnel juhul pole alternatiivset turgu võimalik lühikese aja jooksul leida. Arvestades nimetatud erandlikke asjaolusid ja küsimuse kiireloomulisust, on vaja lubada 2014. aasta püügihooaja suhtes teatud kohandusi. Võttes arvesse positiivset teaduslikku nõuannet ja asjaomaste rannikuriikide positiivset lähenemisviisi, on asjakohane lubada, erandkorras ja ainult nende kalavarude puhul, mida Venemaa embargo kõige raskemalt või otseselt mõjutab, suurendada 2014. aastal kasutamata koguste protsenti, mida saab üle kanda 2015. aastasse. Kõnealune erandlik meede on piiratud 2014. aasta püügihooajaga. Eeldatavalt võimaldab kõnealune meede leida uusi turge või kohandada püüki, kui embargo peaks 2015. aastal jätkuma. Samadel põhjustel peaks lisama nõukogu määrusesse (EL) nr 1180/2013 (5) vastava võimaluse kanda üle kasutamata kalapüügivõimalusi. Seetõttu tuleks määruseid (EL) nr 43/2014 ja (EL) nr 1180/2013 vastavalt muuta.

| (14) | Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, peaks käesolev määrus kohalduma alates 1. jaanuarist 2015. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. Põhjenduses 13 esitatud põhjustel peaks 2014. aastal kasutamata jäänud kalapüügivõimaluste ülekandmise võimalust käsitlevad sätted kohalduma alates 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(14)

Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, peaks käesolev määrus kohalduma alates 1. jaanuarist 2015. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. Põhjenduses 13 esitatud põhjustel peaks 2014. aastal kasutamata jäänud kalapüügivõimaluste ülekandmise võimalust käsitlevad sätted kohalduma alates 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2015. aastaks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse Läänemerel tegutsevate liidu kalalaevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ICES”– Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu;

2)   „Läänemeri”– ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad;

3)   „alarajoon”– Läänemeres paiknev ICESi alarajoon, mis on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 (6) I lisas;

4)   „kalalaev”– laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

5)   „liidu kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

6)   „püügikoormus”– kalalaeva võimsus korrutatuna püügil oldud päevade arvuga; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi kalalaevade püügikoormuste summa;

7)   „kalavaru”– mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

8)   „lubatud kogupüük” (TAC)– igast kalavarust kogus, mida võib:

| i) | püüda aasta jooksul, kui on tegemist püügiga, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohane lossimiskohustus, või |
| --- | --- |

i)

püüda aasta jooksul, kui on tegemist püügiga, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohane lossimiskohustus, või

| ii) | lossida aasta jooksul, kui on tegemist püügiga, mille suhtes ei kehti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohane lossimiskohustus; |
| --- | --- |

ii)

lossida aasta jooksul, kui on tegemist püügiga, mille suhtes ei kehti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohane lossimiskohustus;

9)   „kvoot”– liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

10)   „sadamast äraoleku päev”– mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel kalalaev ei ole sadamas.

II PEATÜKK

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 4

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

Lubatud kogupüük, kvoodid ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

Artikkel 5

Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikidele nii, et need ei piira:

| a) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamisi; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamisi;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ülekandmist; |
| --- | --- |

d)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast ülekandmist;

| e) | määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi. |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

Artikkel 6

Lossimiskohustuseta saagi ja kaaspüügi saagi lossimise tingimused

Siht- ja kaaspüügina püütud lestasaaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui saagi on püüdnud selle liikmesriigi lipu all sõitvad liidu kalalaevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 7

Püügikoormuse piirangud

Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.

III PEATÜKK

PAINDLIKKUS TEATAVATE KALAVARUDE PÜÜGIVÕIMALUSTE KEHTESTAMISEL

Artikkel 8

Määruse (EL) nr 43/2014 muudatused

Määrust (EL) nr 43/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 18a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „m) | heeringas VIIa, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 18a muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„m)

heeringas VIIa, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas;

| n) | stauriidid IIa, IVa, VI, VIIa/c, VIIe/k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu vetes; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes.” |
| --- | --- |

n)

stauriidid IIa, IVa, VI, VIIa/c, VIIe/k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna liidu vetes; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes.”

;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „7.   Erandina lõikest 4 suurendatakse 10 % suurust osa täiendava 15 % võrra lõike 1 punktides c, d, f, g, j, k, m ja n osutatud kalavarude suhtes.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Erandina lõikest 4 suurendatakse 10 % suurust osa täiendava 15 % võrra lõike 1 punktides c, d, f, g, j, k, m ja n osutatud kalavarude suhtes.”

| 2) | IA lisa kanne kilu ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmisega:









  „Liigid: | Kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 546 (8) | | |
| Taani | 122 383 (8) | | |
| Saksamaa | 1 546 (8) | | |
| Prantsusmaa | 1 546 (8) | | |
| Madalmaad | 1 546 (8) | | |
| Rootsi | 1 330 (7)
   (8) | | |
| Ühendkuningriik | 5 103 (8) | | |
| Liit | 135 000 | | |
| Norra | 9 000 | | |
| TAC | 144 000 | | Analüütiline TAC |

2)

IA lisa kanne kilu ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmisega:

„Liigid:

Kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 546 (8)

Taani

122 383 (8)

Saksamaa

1 546 (8)

Prantsusmaa

1 546 (8)

Madalmaad

1 546 (8)

Rootsi

1 330 (7)
   (8)

Ühendkuningriik

5 103 (8)

Liit

135 000

Norra

9 000

TAC

144 000

Artikkel 9

Määruse (EL) nr 1180/2013 muudatused

Määrust (EL) nr 1180/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Paindlikkus teatavate kalavarude püügivõimaluste kehtestamisel
  1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmiste kalavarude suhtes:






  a) | räim ICESi alarajoonides 30–31; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Paindlikkus teatavate kalavarude püügivõimaluste kehtestamisel

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmiste kalavarude suhtes:

a)

räim ICESi alarajoonides 30–31;

| b) | räim ICESi alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu vetes; |
| --- | --- |

b)

räim ICESi alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu vetes;

| c) | räim ICESi alarajoonis 28.1; |
| --- | --- |

c)

räim ICESi alarajoonis 28.1;

| d) | kilu ICESi alarajoonide 22–32 liidu vetes. |
| --- | --- |

d)

kilu ICESi alarajoonide 22–32 liidu vetes.

2.   2014. aastal kasutamata kogused, mis moodustavad kuni 25 % lõikes 1 määratud kalavarude liikmesriigi kvoodist, lisatakse asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2015. aasta kvoodile. Käesoleva lõike kohaselt kasutatud ja kasutamata koguste kindlaksmääramisel võetakse arvesse koguseid, mis on antud üle teistele liikmesriikidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (9) artikli 16 lõikele 8, ning koguseid, mis arvatakse maha vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 37, 105 ja 107.

9

3.   Asjaomastele liikmesriikidele ei kohaldata lõikes 1 määratud kalavarude suhtes määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ) (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”"

9

| 2) | I lisale lisatakse järgmine joonealune märkus kannete kohta, mis käsitlevad järgmisi kalavarusid: räim alarajoonides 30–31; räim alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu vetes; räim alarajoonis 28.1; kilu alarajoonide 22–32 liidu vetes:
  „Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.” |
| --- | --- |

2)

I lisale lisatakse järgmine joonealune märkus kannete kohta, mis käsitlevad järgmisi kalavarusid: räim alarajoonides 30–31; räim alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu vetes; räim alarajoonis 28.1; kilu alarajoonide 22–32 liidu vetes:

„Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.”

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 10

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid saadavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmeid kalavarude püütud või lossitud koguste kohta, kasutavad nad käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 11

Paindlikkus

1.   Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

2.   Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 ei kohaldata juhul, kui liikmesriigid kasutavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Artikleid 8 ja 9 kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MARTINA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).

4

(5)  Nõukogu 19. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1180/2013, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2014. aastaks (ELT L 313, 22.11.2013, lk 4).

5

(6)  Nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98 (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).

6

(7)  Kaasa arvatud tobiad.

7

(8)  Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % kvoodist (OTH/*2AC4C).”

8

---

I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK PIIRKONDADES, KUS LUBATUD KOGUPÜÜK ON KEHTESTATUD LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Järgmistes tabelites sätestatakse lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) kalavarude kaupa ning nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kalavarudele viidatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Räim |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |
| Salmo salar | SAL | Lõhe |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Clupea harengus

HER

Räim

Gadus morhua

COD

Tursk

Pleuronectes platessa

PLE

Atlandi merilest

Salmo salar

SAL

Lõhe

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

| Liigid: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoonid 30–31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Soome | 129 923 | | |
| Rootsi | 28 547 | | |
| Liit | 158 470 | | |
| TAC | 158 470 | | Analüütiline TAC |

Liigid:

Räim

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Alarajoonid 30–31

HER/3D30.; HER/3D31.

Soome

129 923

Rootsi

28 547

Liit

158 470

TAC

158 470

| Liigid: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 3 115 | | |
| Saksamaa | 12 259 | | |
| Soome | 2 | | |
| Poola | 2 891 | | |
| Rootsi | 3 953 | | |
| Liit | 22 220 | | |
| TAC | 22 220 | | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liigid:

Liigid:

Räim

Clupea harengus

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonid 22–24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Taani

3 115

Saksamaa

12 259

Soome

2

Poola

2 891

Rootsi

3 953

Liit

22 220

TAC

22 220

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liigid: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 3 596 | | |
| Saksamaa | 953 | | |
| Eesti | 18 363 | | |
| Soome | 35 845 | | |
| Läti | 4 532 | | |
| Leedu | 4 772 | | |
| Poola | 40 723 | | |
| Rootsi | 54 667 | | |
| Liit | 163 451 | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC |

Liigid:

Liigid:

Räim

Clupea harengus

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonide 25–27, 28.2, 29 ja 32 liidu veed

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Taani

3 596

Saksamaa

953

Eesti

18 363

Soome

35 845

Läti

4 532

Leedu

4 772

Poola

40 723

Rootsi

54 667

Liit

163 451

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

| Liigid: | Räim

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | Alarajoon 28.1
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 17 908 | | |
| Läti | 20 872 | | |
| Liit | 38 780 | | |
| TAC | 38 780 | | Analüütiline TAC |

Liigid:

Liigid:

Räim

Clupea harengus

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoon 28.1

HER/03D.RG

Eesti

17 908

Läti

20 872

Liit

38 780

TAC

38 780

Analüütiline TAC

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Alarajoonide 25–32 liidu veed
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 11 814 | | |
| Saksamaa | 4 700 | | |
| Eesti | 1 151 | | |
| Soome | 904 | | |
| Läti | 4 393 | | |
| Leedu | 2 894 | | |
| Poola | 13 603 | | |
| Rootsi | 11 969 | | |
| Liit | 51 429 | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Ennetuslik TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liigid:

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonide 25–32 liidu veed

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Taani

11 814

Saksamaa

4 700

Eesti

1 151

Soome

904

Läti

4 393

Leedu

2 894

Poola

13 603

Rootsi

11 969

Liit

51 429

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liigid: | Tursk

  Gadus morhua | Püügipiirkond: | Alarajoonid 22–24
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 6 941 | | |
| Saksamaa | 3 393 | | |
| Eesti | 154 | | |
| Soome | 136 | | |
| Läti | 574 | | |
| Leedu | 372 | | |
| Poola | 1 857 | | |
| Rootsi | 2 473 | | |
| Liit | 15 900 | | |
| TAC | 15 900 | | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liigid:

Liigid:

Tursk

Gadus morhua

Gadus morhua

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonid 22–24

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Taani

6 941

Saksamaa

3 393

Eesti

154

Soome

136

Läti

574

Leedu

372

Poola

1 857

Rootsi

2 473

Liit

15 900

TAC

15 900

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liigid: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 liidu veed
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 2 443 | | |
| Saksamaa | 271 | | |
| Poola | 511 | | |
| Rootsi | 184 | | |
| Liit | 3 409 | | |
| TAC | 3 409 | | Ennetuslik TAC |

Liigid:

Liigid:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonide 22–32 liidu veed

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Taani

2 443

Saksamaa

271

Poola

511

Rootsi

184

Liit

3 409

TAC

3 409

Ennetuslik TAC

| Liigid: | Lõhe

  Salmo salar | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–31 liidu veed
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 19 879 (1) | | |
| Saksamaa | 2 212 (1) | | |
| Eesti | 2 020 (1) | | |
| Soome | 24 787 (1) | | |
| Läti | 12 644 (1) | | |
| Leedu | 1 486 (1) | | |
| Poola | 6 030 (1) | | |
| Rootsi | 26 870 (1) | | |
| Liit | 95 928 (1) | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. |

Liigid:

Liigid:

Lõhe

Salmo salar

Salmo salar

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonide 22–31 liidu veed

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Taani

19 879 (1)

1

Saksamaa

2 212 (1)

1

Eesti

2 020 (1)

1

Soome

24 787 (1)

1

Läti

12 644 (1)

1

Leedu

1 486 (1)

1

Poola

6 030 (1)

1

Rootsi

26 870 (1)

1

Liit

95 928 (1)

1

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

| Liigid: | Lõhe

  Salmo salar | Püügipiirkond: | Alarajooni 32 liidu veed
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Eesti | 1 344 (2) | | |
| Soome | 11 762 (2) | | |
| Liit | 13 106 (2) | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Ennetuslik TAC |

Liigid:

Liigid:

Lõhe

Salmo salar

Salmo salar

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajooni 32 liidu veed

SAL/3D32.

Eesti

1 344 (2)

2

Soome

11 762 (2)

2

Liit

13 106 (2)

2

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC

| Liigid: | Kilu

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | Alarajoonide 22–32 liidu veed
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Taani | 21 068 | | |
| Saksamaa | 13 347 | | |
| Eesti | 24 465 | | |
| Soome | 11 029 | | |
| Läti | 29 548 | | |
| Leedu | 10 689 | | |
| Poola | 62 706 | | |
| Rootsi | 40 729 | | |
| Liit | 213 581 | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC |

Liigid:

Liigid:

Kilu

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

Alarajoonide 22–32 liidu veed

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Taani

21 068

Saksamaa

13 347

Eesti

24 465

Soome

11 029

Läti

29 548

Leedu

10 689

Poola

62 706

Rootsi

40 729

Liit

213 581

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

---

(1)  Väljendatakse isendite arvuna.

1

(2)  Väljendatakse isendite arvuna.

2

---

II LISA

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUD

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel kalalaevadel, mis püüavad kala traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, nakkevõrkude, põhja kinnitatud võrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, on õigus kuni:






  a) | 147 sadamast äraoleku päevale ICESi alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprillini, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel kalalaevadel, mis püüavad kala traalide, ankurdatud põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, nakkevõrkude, põhja kinnitatud võrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja taglasõngejadadega, on õigus kuni:

a)

147 sadamast äraoleku päevale ICESi alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprillini, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ning

| b) | 146 sadamast äraoleku päevale ICESi alarajoonides 25–28, välja arvatud ajavahemikul 1. juulist — 31. augustini, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b. |
| --- | --- |

b)

146 sadamast äraoleku päevale ICESi alarajoonides 25–28, välja arvatud ajavahemikul 1. juulist — 31. augustini, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.

| 2. | Aasta jooksul sadamast äraoleku päevade maksimumarv, mil kalalaev võib viibida kahes punkti 1 alapunktides a ja b osutatud piirkonnas, püüdes kala punktis 1 osutatud püügivahendiga, ei või olla suurem kui ühele neist kahest piirkonnast eraldatud sadamast äraoleku päevade maksimumarv. |
| --- | --- |

2.

Aasta jooksul sadamast äraoleku päevade maksimumarv, mil kalalaev võib viibida kahes punkti 1 alapunktides a ja b osutatud piirkonnas, püüdes kala punktis 1 osutatud püügivahendiga, ei või olla suurem kui ühele neist kahest piirkonnast eraldatud sadamast äraoleku päevade maksimumarv.

| 3. | Erandina punktidest 1 ja 2 ning kui see on vajalik kalapüügivõimaluste tõhusaks haldamiseks, võivad liikmesriigid eraldada nende lipu all sõitvatele kalalaevadele sadamast äraoleku lisapäevi, eeldusel et sama arv sadamast äraoleku päevi võetakse ära nende lipu all sõitvatelt teistelt kalalaevadelt samas piirkonnas, kus kehtib koormusepiirang ning kus püügivõimsus kilovattides iga doonorlaeva puhul on suurem kui asjaomase päevi juurde saava kalalaeva püügivõimsus või sellega võrdne. Päevi juurde saavate kalalaevade koguarv ei tohi ületada 15 % kõikidest asjaomase liikmesriigi kalalaevadest, millele on osutatud punktis 1. |
| --- | --- |

3.

Erandina punktidest 1 ja 2 ning kui see on vajalik kalapüügivõimaluste tõhusaks haldamiseks, võivad liikmesriigid eraldada nende lipu all sõitvatele kalalaevadele sadamast äraoleku lisapäevi, eeldusel et sama arv sadamast äraoleku päevi võetakse ära nende lipu all sõitvatelt teistelt kalalaevadelt samas piirkonnas, kus kehtib koormusepiirang ning kus püügivõimsus kilovattides iga doonorlaeva puhul on suurem kui asjaomase päevi juurde saava kalalaeva püügivõimsus või sellega võrdne. Päevi juurde saavate kalalaevade koguarv ei tohi ületada 15 % kõikidest asjaomase liikmesriigi kalalaevadest, millele on osutatud punktis 1.

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/27

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1222/2014,

8. oktoober 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 131 lõiget 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2013/36/EL antakse liikmesriikide pädevatele või määratud asutustele õigus kehtestada globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele suuremad omavahendite nõuded, et kompenseerida suuremat riski, mida nad endast finantssüsteemile kujutavad, ning nende maksejõuetuse potentsiaalset mõju maksumaksjatele. Kõnealuses direktiivis on sätestatud teatavad aluspõhimõtted, mida tuleb globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja nende süsteemse olulisuse põhjal alakategooriatesse liigitamise metoodikas järgida. Vastavalt kõnealusele liigitusele määratakse neile täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue, st globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika põhineb viiel kategoorial, millega mõõdetakse panga süsteemset olulisust ülemaailmse finantsturu seisukohast, ja seda täpsustatakse käesoleva määrusega veelgi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2013/36/EL antakse liikmesriikide pädevatele või määratud asutustele õigus kehtestada globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele suuremad omavahendite nõuded, et kompenseerida suuremat riski, mida nad endast finantssüsteemile kujutavad, ning nende maksejõuetuse potentsiaalset mõju maksumaksjatele. Kõnealuses direktiivis on sätestatud teatavad aluspõhimõtted, mida tuleb globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja nende süsteemse olulisuse põhjal alakategooriatesse liigitamise metoodikas järgida. Vastavalt kõnealusele liigitusele määratakse neile täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue, st globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika põhineb viiel kategoorial, millega mõõdetakse panga süsteemset olulisust ülemaailmse finantsturu seisukohast, ja seda täpsustatakse käesoleva määrusega veelgi.

| (2) | Direktiivi 2013/36/EL lähenemisviisi järgimiseks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse Baseli pangandusjärelevalve komitee standardeid globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika kohta ja kahju katmise võime suurema nõude kohta, mis põhinevad globaalsete süsteemselt oluliste finantsasutuste raamistikul, mille on kehtestanud finantsstabiilsuse nõukogu aruande „Süsteemselt oluliste finantsasutuste moraaliriski vähendamine — finantsstabiilsuse nõukogu soovitused ja ajakava” põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2013/36/EL lähenemisviisi järgimiseks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse Baseli pangandusjärelevalve komitee standardeid globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika kohta ja kahju katmise võime suurema nõude kohta, mis põhinevad globaalsete süsteemselt oluliste finantsasutuste raamistikul, mille on kehtestanud finantsstabiilsuse nõukogu aruande „Süsteemselt oluliste finantsasutuste moraaliriski vähendamine — finantsstabiilsuse nõukogu soovitused ja ajakava” põhjal.

| (3) | Direktiivis 2013/36/EL on selgelt sätestatud, et kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika ühtlustamiseks kõigis liikmesriikides kasutatakse ühtseid ja läbipaistvaid parameetreid, mille alusel määratakse kindlaks üksuse üldpunktisumma, et mõõta tema süsteemset olulisust. Tagamaks, et liidu pankade ja pangagruppide ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade ja pangagruppide valim, mida kasutatakse ülemaailmset finantssüsteemi kajastava võrdlusalusena, on kogu liidus ühtne, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kõnealuse valimi kindlaks määrama. Usaldusväärse järelevalvealase otsusega kõnealusest valimist välja arvamine või sellesse lisamine peaks rangelt põhinema sellel, et see kajastab kontrollväärtust, mitte muudel kaalutlustel. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2013/36/EL on selgelt sätestatud, et kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika ühtlustamiseks kõigis liikmesriikides kasutatakse ühtseid ja läbipaistvaid parameetreid, mille alusel määratakse kindlaks üksuse üldpunktisumma, et mõõta tema süsteemset olulisust. Tagamaks, et liidu pankade ja pangagruppide ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade ja pangagruppide valim, mida kasutatakse ülemaailmset finantssüsteemi kajastava võrdlusalusena, on kogu liidus ühtne, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kõnealuse valimi kindlaks määrama. Usaldusväärse järelevalvealase otsusega kõnealusest valimist välja arvamine või sellesse lisamine peaks rangelt põhinema sellel, et see kajastab kontrollväärtust, mitte muudel kaalutlustel.

| (4) | Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise kord peaks põhinema võrreldavatel andmetel ja võtma arvesse, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks peaks olema selge, kas ja millises summas kohaldatakse nende suhtes puhvri nõuet, ning seepärast tuleks metoodikaga ette näha kõnealuse korra tähtajad ja menetlused. Kuna globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramine peaks põhinema suurte ülemaailmsete pangagruppide (kellest mõni on saanud tegevusloa kolmandates riikides) valimi ajakohastatud andmetel, ei ole vajalikud andmed kättesaadavad enne iga aasta teist poolt. Selleks et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel oleks võimalik täita globaalse süsteemselt olulise ettevõtja staatusest tulenevaid nõudeid, peaks puhvri nõue jõustuma ligikaudu üks aasta pärast seda, kui nad määrati kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad. |
| --- | --- |

(4)

Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise kord peaks põhinema võrreldavatel andmetel ja võtma arvesse, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks peaks olema selge, kas ja millises summas kohaldatakse nende suhtes puhvri nõuet, ning seepärast tuleks metoodikaga ette näha kõnealuse korra tähtajad ja menetlused. Kuna globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramine peaks põhinema suurte ülemaailmsete pangagruppide (kellest mõni on saanud tegevusloa kolmandates riikides) valimi ajakohastatud andmetel, ei ole vajalikud andmed kättesaadavad enne iga aasta teist poolt. Selleks et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel oleks võimalik täita globaalse süsteemselt olulise ettevõtja staatusest tulenevaid nõudeid, peaks puhvri nõue jõustuma ligikaudu üks aasta pärast seda, kui nad määrati kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad.

| (5) | Direktiivis 2013/36/EL on sätestatud viis kategooriat, mis mõõdavad süsteemset olulisust ja koosnevad kvantitatiivsetest näitajatest. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ametiasutuste halduskoormuse vähendamiseks on kõnealused kategooriad samad nagu need, mida kasutab Baseli pangandusjärelevalve komitee. Kvantitatiivsete näitajate täiendaval määratlemisel tuleks käesolevas määruses järgida sama lähenemisviisi. Näitajad tuleks valida nii, et need kajastaksid üksuse maksejõuetuse võimaliku negatiivse välismõju erinevaid aspekte ja tema olulisi funktsioone finantssüsteemi stabiilsuse seisukohast. Süsteemse olulisuse hindamise võrdlussüsteemiks peaksid olema ülemaailmsed finantsturud ja maailmamajandus. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivis 2013/36/EL on sätestatud viis kategooriat, mis mõõdavad süsteemset olulisust ja koosnevad kvantitatiivsetest näitajatest. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ametiasutuste halduskoormuse vähendamiseks on kõnealused kategooriad samad nagu need, mida kasutab Baseli pangandusjärelevalve komitee. Kvantitatiivsete näitajate täiendaval määratlemisel tuleks käesolevas määruses järgida sama lähenemisviisi. Näitajad tuleks valida nii, et need kajastaksid üksuse maksejõuetuse võimaliku negatiivse välismõju erinevaid aspekte ja tema olulisi funktsioone finantssüsteemi stabiilsuse seisukohast. Süsteemse olulisuse hindamise võrdlussüsteemiks peaksid olema ülemaailmsed finantsturud ja maailmamajandus.

| (6) | Selleks et sätestada täpne metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramiseks ja liigitamiseks vastavalt direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhieeskirjadele, on oluline selgelt sõnastada mõisted „asjaomane üksus”, „näitaja väärtus”, „nimetaja” ja „piiritlev punktisumma”, määratledes need käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et sätestada täpne metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramiseks ja liigitamiseks vastavalt direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhieeskirjadele, on oluline selgelt sõnastada mõisted „asjaomane üksus”, „näitaja väärtus”, „nimetaja” ja „piiritlev punktisumma”, määratledes need käesolevas määruses.

| (7) | Iga pangagrupi süsteemset olulisust, mida mõõdetakse näitajatega konsolideeritud alusel, tuleks kajastada asjaomase aasta individuaalse üldpunktisummana, mis mõõdab tema seisundit teiste valimisse kuuluvate üksuste suhtes. Kõnealuse üldpunktisumma alusel tuleks pangad määrata kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitada need alakategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kapitalipuhvri nõudeid. Kategooriate punktisummade keskmise arvutamisel peaks viiest kategooriast iga kategooria kaal olema 20 %. Üldpunktisumma arvutamisel tuleks asendatavuse kategooria suhtes kohaldada ülempiiri, võttes arvesse, et 2013. aasta ja sellele eelnenud aastate andmete analüüsi põhjal selgus, et kõnealusel kategoorial on ebaproportsionaalselt suur mõju selliste pankade punktisummale, mis on domineerival positsioonil makse-, väärtpaberite emissiooni tagamise ja varade hoidmise teenuste osutamisel. |
| --- | --- |

(7)

Iga pangagrupi süsteemset olulisust, mida mõõdetakse näitajatega konsolideeritud alusel, tuleks kajastada asjaomase aasta individuaalse üldpunktisummana, mis mõõdab tema seisundit teiste valimisse kuuluvate üksuste suhtes. Kõnealuse üldpunktisumma alusel tuleks pangad määrata kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitada need alakategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kapitalipuhvri nõudeid. Kategooriate punktisummade keskmise arvutamisel peaks viiest kategooriast iga kategooria kaal olema 20 %. Üldpunktisumma arvutamisel tuleks asendatavuse kategooria suhtes kohaldada ülempiiri, võttes arvesse, et 2013. aasta ja sellele eelnenud aastate andmete analüüsi põhjal selgus, et kõnealusel kategoorial on ebaproportsionaalselt suur mõju selliste pankade punktisummale, mis on domineerival positsioonil makse-, väärtpaberite emissiooni tagamise ja varade hoidmise teenuste osutamisel.

| (8) | Asjaomastel asutustel peaks olema võimalus määrata usaldusväärse järelevalvealase otsusega globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalamast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse või määrata globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana kindlaks üksus, mille üldpunktisumma on väiksem kui madalaima alakategooria piiritlev punktisumma. Kuna kõnealusel järelevalvealase otsuse kohasel kindlakstegemisel on sama eesmärk mis punktisumma tavapärase kindlaksmääramise puhul, peaks kõnealuse otsuse tegemise kriteerium olema samuti panga süsteemne olulisus ülemaailmse finantsturu ja maailmamajanduse seisukohast, kooskõlas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatava metoodikaga. Panga maksejõuetuse risk ei tohiks olla kriteerium, kuna seda on juba arvesse võetud muudes usaldatavusnõuetes, sealhulgas koguriskipositsioonis ja vajaduse korral täiendatavates omavahendite nõuetes nagu süsteemse riski puhver. |
| --- | --- |

(8)

Asjaomastel asutustel peaks olema võimalus määrata usaldusväärse järelevalvealase otsusega globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalamast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse või määrata globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana kindlaks üksus, mille üldpunktisumma on väiksem kui madalaima alakategooria piiritlev punktisumma. Kuna kõnealusel järelevalvealase otsuse kohasel kindlakstegemisel on sama eesmärk mis punktisumma tavapärase kindlaksmääramise puhul, peaks kõnealuse otsuse tegemise kriteerium olema samuti panga süsteemne olulisus ülemaailmse finantsturu ja maailmamajanduse seisukohast, kooskõlas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatava metoodikaga. Panga maksejõuetuse risk ei tohiks olla kriteerium, kuna seda on juba arvesse võetud muudes usaldatavusnõuetes, sealhulgas koguriskipositsioonis ja vajaduse korral täiendatavates omavahendite nõuetes nagu süsteemse riski puhver.

| (9) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (10) | EBA on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(10)

EBA on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

| (11) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, kuna direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 4 kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmise nõuet hakatakse järk-järgult kohaldama 1. jaanuarist 2016. Sellega seoses ja selleks, et teatada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele õigeaegselt globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kohaldamisest nende suhtes ja anda neile piisavalt aega nõutava kapitali kaasamiseks, tuleks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks määrata hiljemalt 2015. aasta alguses. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, kuna direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 4 kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmise nõuet hakatakse järk-järgult kohaldama 1. jaanuarist 2016. Sellega seoses ja selleks, et teatada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele õigeaegselt globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kohaldamisest nende suhtes ja anda neile piisavalt aega nõutava kapitali kaasamiseks, tuleks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks määrata hiljemalt 2015. aasta alguses.

| (12) | Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõue tuleks kehtestada järk-järgult kolme aasta jooksul vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõikele 5: direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punktis a osutatud nõude esimest etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punkti b kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõude teist etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta lõpuks või hiljemalt 2016. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2015. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga, |
| --- | --- |

(12)

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõue tuleks kehtestada järk-järgult kolme aasta jooksul vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõikele 5: direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punktis a osutatud nõude esimest etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punkti b kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõude teist etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta lõpuks või hiljemalt 2016. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2015. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesolevas määruses täpsustatakse metoodika, mille kohaselt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 kohane liikmesriigi ametiasutus (edaspidi „asjaomane asutus”) määrab konsolideeritud alusel kindlaks asjaomase üksuse kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja, samuti metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriate kindlaksmääramiseks ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liigitamiseks kõnealustesse alakategooriatesse nende süsteemse olulisuse alusel ning metoodika osana kindlaksmääramisel kasutatavad tähtajad ja andmed.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1)   „asjaomane üksus”– ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing või ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;

(2)   „näitaja väärtus”– artiklis 6 sätestatud iga näitaja ja valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse puhul näitaja individuaalne väärtus ning kolmandas riigis tegevusloa saanud iga panga puhul võrreldav individuaalne väärtus, mis on avalikustatud vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele;

(3)   „nimetaja”– iga näitaja puhul valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade näitajate väärtuste koguväärtus;

(4)   „piiritlev punktisumma”– punktisumma, millega määratakse kindlaks madalaim piir ja viie alakategooria vahelised piirid, nagu on määratletud direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 9.

Artikkel 3

Metoodika ühised parameetrid

1.   Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) määrab kindlaks selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või konsolideerimisgruppide valimi, kelle näitajate väärtusi kasutatakse kontrollväärtustena, mis punktisummade arvutamise eesmärgil kajastavad ülemaailmset pangandussektorit, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, eelkõige Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatavat valimit globaalsete süsteemselt oluliste pankade kindlakstegemiseks, ja teavitab sellest iga aasta 31. juuliks valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste asjaomaseid asutusi.

Valim koosneb asjaomastest üksustest ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankadest ning hõlmab neist 75 suuremat artikli 6 lõikes 1 määratletud koguriskipositsiooni põhjal, samuti asjaomaseid üksusi, kes määrati eelmisel aastal kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ja kolmandate riikide pankasid, kes määrati eelmisel aastal kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised pangad.

EBA arvab valimist välja või lisab sinna asjaomaseid üksuseid ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankasid, kui ja sel määral, mil see on vajalik süsteemse olulisuse hindamise asjakohase võrdlussüsteemi tagamiseks, mis kajastab ülemaailmset finantsturgu ja maailmamajandust, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, sealhulgas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatavat valimit.

2.   Asjaomane asutus esitab EBA-le hiljemalt iga aasta 31. juuliks iga sellise asjaomase üksuse näitajate väärtused, kes on saanud tegevusloa tema jurisdiktsioonis ja kelle riskipositsiooni näitaja on üle 200 miljardi euro. Asjaomane asutus tagab, et näitajate väärtused on samad nagu need, mis esitati Baseli pangandusjärelevalve komiteele ja mille kõnealune asjaomane üksus avalikustas vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1030/2014 (3). Asjaomane asutus kasutab kõnealuses rakendusmääruses sätestatud vorme.

3.   EBA arvutab asjaomase asutuse poolt vastavalt lõikele 2 esitatud näitajate väärtuste alusel nimetajad, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, eelkõige Baseli pangandusjärelevalve komitee poolt kõnealuse aasta jaoks avaldatud nimetajaid, ja edastab need asjaomastele asutustele. Näitaja nimetaja on selliste näitajate väärtuste kogusumma kõigi valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade lõikes, mille on esitanud asjaomased üksused vastavalt lõikele 2 ja avalikustanud kolmandates riikides tegevusloa saanud pangad asjaomase aasta 31. juuliks.

Artikkel 4

Kindlaksmääramise menetlus

1.   Asjaomane asutus arvutab hiljemalt iga aasta 15. detsembriks selliste asjaomaste üksuste punktisummad, kes kuuluvad EBA esitatud valimisse ja kes on saanud tegevusloa asjaomase asutuse jurisdiktsioonis. Kui asjaomane asutus määrab usaldusväärse järelevalvealase otsusega asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile b, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 15. detsembriks kirjalikult üksikasjalikud põhjendused oma hinnangu kohta.

2.   Asjaomase üksuse kindlaksmääramine globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana ja selle liigitamine alakategooriasse jõustub sellisele kalendriaastale järgneva teise aasta 1. jaanuaril, mil nimetajad määrati kindlaks vastavalt artiklile 3.

Artikkel 5

Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramine, punktisummade kindlaksmääramine ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liigitamine alakategooriatesse

1.   Näitajate väärtused põhinevad asjaomase üksuse poolt eelneva majandusaasta lõpu seisuga konsolideeritud alusel esitatud andmetel ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade puhul andmetel, mis on avalikustatud vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele. Asjaomased asutused võivad selliste asjaomaste üksuste puhul, kelle majandusaasta lõpeb 30. juunil, kasutada nende 31. detsembri seisuga andmetel põhinevaid näitajate väärtusi.

2.   Asjaomane asutus määrab valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse punktisumma kindlaks kategooria punktisummade aritmeetilise keskmisena, kohaldades asendatavust mõõtva kategooria puhul ülempiiri 500 baaspunkti. Iga kategooria punktisumma arvutatakse selliste väärtuste aritmeetilise keskmisena, mis saadakse kõnealuse kategooria iga näitaja väärtuse jagamisel EBA esitatud näitaja nimetajaga. Punktisummad esitatakse baaspunktides ja ümardatakse lähima täisbaaspunktini.

3.   Väikseim piiritlev punktisumma on 130 baaspunkti. Globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad liigitatakse alakategooriatesse järgmiselt:

| a) | alakategooria 1 hõlmab punktisummasid 130–229 baaspunkti; |
| --- | --- |

a)

alakategooria 1 hõlmab punktisummasid 130–229 baaspunkti;

| b) | alakategooria 2 hõlmab punktisummasid 230–329 baaspunkti; |
| --- | --- |

b)

alakategooria 2 hõlmab punktisummasid 230–329 baaspunkti;

| c) | alakategooria 3 hõlmab punktisummasid 330–429 baaspunkti; |
| --- | --- |

c)

alakategooria 3 hõlmab punktisummasid 330–429 baaspunkti;

| d) | alakategooria 4 hõlmab punktisummasid 430–529 baaspunkti; |
| --- | --- |

d)

alakategooria 4 hõlmab punktisummasid 430–529 baaspunkti;

| e) | alakategooria 5 hõlmab punktisummasid 530–629 baaspunkti. |
| --- | --- |

e)

alakategooria 5 hõlmab punktisummasid 530–629 baaspunkti.

4.   Asjaomane asutus määrab asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja, kui kõnealuse üksuse punktisumma on võrdne väikseima piiritleva punktisummaga või sellest suurem. Otsus määrata asjaomane üksus kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja usaldusväärse järelevalvealase otsusega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile b põhineb hinnangul selle kohta, kas tema maksejõuetusel oleks oluline negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele.

5.   Asjaomane asutus määrab globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alakategooriasse vastavalt tema punktisummale. Otsus määrata globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalaimast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse usaldusväärse järelevalvealase otsusega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile a põhineb hinnangul selle kohta, kas tema maksejõuetusel oleks oluline negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele.

6.   Lõigetes 4 ja 5 osutatud otsuste tegemisel võib arvesse võtta lisanäitajaid, mis ei ole asjaomase üksuse maksejõuetuse tõenäosuse näitajad. Kõnealused otsused hõlmavad hästi dokumenteeritud ja kontrollitavat kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet.

Artikkel 6

Näitajad

1.   Konsolideerimisgrupi suurust mõõtev kategooria koosneb ühest näitajast, mis võrdub konsolideerimisgrupi koguriskipositsiooniga, nagu on täpsustatud lisas.

2.   Konsolideerimisgrupi vastastikust seotust finantssüsteemiga mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:

| a) | finantssüsteemisisesed varad; |
| --- | --- |

a)

finantssüsteemisisesed varad;

| b) | finantssüsteemisisesed kohustused; |
| --- | --- |

b)

finantssüsteemisisesed kohustused;

| c) | lunastamata või tagasiostmata väärtpaberid. |
| --- | --- |

c)

lunastamata või tagasiostmata väärtpaberid.

3.   Konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste või finantsinfrastruktuuri asendatavust mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:

| a) | hoiul olevad varad; |
| --- | --- |

a)

hoiul olevad varad;

| b) | maksetegevus; |
| --- | --- |

b)

maksetegevus;

| c) | võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingud. |
| --- | --- |

c)

võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingud.

4.   Konsolideerimisgrupi keerukust mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:

| a) | börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus; |
| --- | --- |

a)

börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus;

| b) | vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1255/2012 (4) õiglase väärtuse mõõtmisel 3. tasemesse kaasatud varad; |
| --- | --- |

b)

vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1255/2012 (4) õiglase väärtuse mõõtmisel 3. tasemesse kaasatud varad;

| c) | kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid. |
| --- | --- |

c)

kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid.

5.   Konsolideerimisgrupi piiriülest tegevust mõõtev kategooria koosneb järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:

| a) | jurisdiktsiooniülesed nõuded; |
| --- | --- |

a)

jurisdiktsiooniülesed nõuded;

| b) | jurisdiktsiooniülesed kohustused. |
| --- | --- |

b)

jurisdiktsiooniülesed kohustused.

6.   Muudes valuutades kui euro esitatud andmete puhul kasutab asjaomane asutus asjaomast vahetuskurssi, võttes arvesse Euroopa Keskpanga avaldatud ametlikku vahetuskurssi 31. detsembri seisuga ja rahvusvahelisi standardeid. Lõike 3 punktis b osutatud maksetegevuse näitaja puhul kasutab asjaomane asutus asjaomase aasta keskmist vahetuskurssi.

Artikkel 7

Üleminekusätted

Erandina artikli 3 lõike 1 esimesest lõigust määrab EBA valimi, mille alusel määratakse asjaomane üksus kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja, 2014. aasta puhul kindlaks 14. jaanuariks 2015. Asjaomased asutused esitavad kõnealusesse valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste näitajate väärtused EBA-le 21. jaanuariks 2015, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Kõnealuste näitajate väärtuste alusel arvutab EBA 2014. aasta jaoks nimetajad 30. jaanuariks 2015. Asjaomased asutused määravad kõnealuste nimetajate alusel kindlaks asjaomaste üksuste 2014. aasta punktisummad. Samuti määravad nad kindlaks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitavad need alakategooriatesse. Samal ajal teavitavad asjaomased asutused kindlaks tehtud globaalsetest süsteemselt olulistest ettevõtjatest komisjoni, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ja EBA ning avaldavad nende nimed koos vastavate 2014. aasta punktisummadega 28. veebruariks 2015.

Erandina artikli 4 lõikest 2 kohaldatakse asjaomase üksuse kindlaksmääramist globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana ja tema liigitamist alakategooriasse 2014. aasta punktisummade põhjal alates 1. jaanuarist 2016.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. oktoober 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1030/2014, 29. september 2014, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses selliste näitajate väärtuste avalikustamise ühtse vormingu ja kuupäevaga, mille alusel määratakse kindlaks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 14).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 1255/2012, 11. detsember 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 12, rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS) 1 ja 13 ning rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 20 (ELT L 360, 29.12.2012, lk 78).

4

---

LISA

Artikli 6 kohaldamisel määratakse näitajad kindlaks järgmiselt:

1.   Koguriskipositsioon

Koguriskipositsioon on kõigi bilansiliste kirjete, tuletisinstrumentide ja bilansiväliste kirjete kogusumma konsolideeritud alusel (mis hõlmab ka raamatupidamise, kuid mitte riskipõhisel regulatiivsel eesmärgil konsolideeritud üksusi), millest on maha arvatud regulatiivsed korrigeerimised.

Koguriskipositsiooni puhul järgitakse raamatupidamislikku riskipositsiooni näitajat (kasutades siiski laiemat konsolideerimise kohaldamisala) järgimiste põhimõtete kohaselt:

| — | bilansilisi riskipositsioone, mis ei ole tuletisinstrumendid, võetakse riskipositsiooni näitajas arvesse pärast spetsiifiliste eraldiste ja väärtuse korrigeerimiste (nt krediidiväärtuse korrigeerimine) mahaarvamist; |
| --- | --- |

—

bilansilisi riskipositsioone, mis ei ole tuletisinstrumendid, võetakse riskipositsiooni näitajas arvesse pärast spetsiifiliste eraldiste ja väärtuse korrigeerimiste (nt krediidiväärtuse korrigeerimine) mahaarvamist;

| — | laenude ja hoiuste tasaarvestus ei ole lubatud; |
| --- | --- |

—

laenude ja hoiuste tasaarvestus ei ole lubatud;

| — | füüsiline tagatis või finantstagatis, garantiid või krediidiriski ostetud maandus ei vähenda bilansilist riskipositsiooni. |
| --- | --- |

—

füüsiline tagatis või finantstagatis, garantiid või krediidiriski ostetud maandus ei vähenda bilansilist riskipositsiooni.

Bilansilised kirjed on järgmiste summa:

| a) | tuletislepingute vastaspoole riskipositsioon; |
| --- | --- |

a)

tuletislepingute vastaspoole riskipositsioon;

| b) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute brutoväärtus; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute brutoväärtus;

| c) | väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute vastaspoole riskipositsioon; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute vastaspoole riskipositsioon;

| d) | üks järgmistest, olenevalt sellest, kumb neist on suurem: i) muud varad, millest on maha arvatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute raames saadud väärtpaberid, mida kajastatakse varadena, ning ii) null. |
| --- | --- |

d)

üks järgmistest, olenevalt sellest, kumb neist on suurem: i) muud varad, millest on maha arvatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute raames saadud väärtpaberid, mida kajastatakse varadena, ning ii) null.

Bilansivälised kirjed on järgmiste summa:

| a) | tuletislepingute potentsiaalne tuleviku riskipositsioon; |
| --- | --- |

a)

tuletislepingute potentsiaalne tuleviku riskipositsioon;

| b) | 0 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus, millest on maha arvatud 100 % tingimusteta tühistatavatest krediitkaartide krediidilimiitidest ja 100 % muudest tingimusteta tühistatavatest limiitidest; |
| --- | --- |

b)

0 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus, millest on maha arvatud 100 % tingimusteta tühistatavatest krediitkaartide krediidilimiitidest ja 100 % muudest tingimusteta tühistatavatest limiitidest;

| c) | 10 % tingimusteta tühistatavatest krediitkaartide krediidilimiitidest; |
| --- | --- |

c)

10 % tingimusteta tühistatavatest krediitkaartide krediidilimiitidest;

| d) | 10 % muudest tingimusteta tühistatavatest siduvatest kohustustest; |
| --- | --- |

d)

10 % muudest tingimusteta tühistatavatest siduvatest kohustustest;

| e) | 20 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus; |
| --- | --- |

e)

20 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus;

| f) | 50 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus; |
| --- | --- |

f)

50 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus;

| g) | 100 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus. |
| --- | --- |

g)

100 % ümberhindlusteguriga bilansiväliste kirjete tinglik väärtus.

Raamatupidamise, kuid mitte riskipõhisel regulatiivsel eesmärgil konsolideeritud üksuste puhul suurendatakse näitaja väärtust järgmiste kogusumma võrra:

| a) | bilansilised varad; |
| --- | --- |

a)

bilansilised varad;

| b) | tuletislepingute potentsiaalne tuleviku riskipositsioon; |
| --- | --- |

b)

tuletislepingute potentsiaalne tuleviku riskipositsioon;

| c) | 10 % tingimusteta tühistatavatest limiitidest; |
| --- | --- |

c)

10 % tingimusteta tühistatavatest limiitidest;

| d) | muud bilansivälised siduvad kohustused; |
| --- | --- |

d)

muud bilansivälised siduvad kohustused;

| e) | millest on maha arvatud konsolideeritud üksustesse tehtud investeeringute väärtus. |
| --- | --- |

e)

millest on maha arvatud konsolideeritud üksustesse tehtud investeeringute väärtus.

2.   Vastastikune seotus

Vastastikuse seotuse näitajate puhul käsitatakse finantsasutustena pankasid ja muid hoiuseid kaasavaid asutusi, finantsvaldusettevõtjaid, väärtpaberivahendajaid, kindlustusandjaid, usaldusfonde, riskifonde, pensionifonde, investeerimispankasid ja keskseid vastaspooli. Finantsasutuste hulgast arvatakse välja keskpangad ja muud avaliku sektori üksused (nt mitmepoolsed arengupangad), kuid nende hulka arvatakse riigi omanduses olevad kommertspangad.

2.1.   Finantssüsteemisisesed varad

Finantssüsteemisisesed varad on järgmiste summa: teistes finantsasutustes hoiustatud või teistele finantsasutustele laenatud rahalised vahendid, teistele finantsasutustele võimaldatud kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid, teiste finantsasutuste emiteeritud hoitavad väärtpaberid, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute praegune positiivne netopositsioon ja teiste finantsasutustega tehtud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, millel on positiivne õiglane netoväärtus.

a)   Teistes finantsasutustes hoiustatud või teistele finantsasutustele laenatud rahalised vahendid ja kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid

Teistes finantsasutustes hoiustatud või teistele finantsasutustele laenatud rahalised vahendid ja kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid on järgmiste summa:

| (1) | teistes finantsasutustes hoiustatud või teistele finantsasutustele laenatud rahalised vahendid, sealhulgas hoiusesertifikaadid; |
| --- | --- |

(1)

teistes finantsasutustes hoiustatud või teistele finantsasutustele laenatud rahalised vahendid, sealhulgas hoiusesertifikaadid;

| (2) | teistele finantsasutustele võimaldatud kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid. |
| --- | --- |

(2)

teistele finantsasutustele võimaldatud kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid.

b)   Teiste finantsasutuste emiteeritud hoitavad väärtpaberid

See kirje kajastab kõiki teiste finantsasutuste emiteeritud hoitavaid väärtpabereid. Hoitavate väärtpaberite kogusummat kajastatakse kauplemise eesmärgil hoitavate väärtpaberite ja müügivalmis väärtpaberite puhul õiglases väärtuses; tähtajani hoitavaid väärtpabereid kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses.

Teiste finantsasutuste emiteeritud hoitavad väärtpaberid on järgmiste summa:

| (1) | tagatud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

(1)

tagatud võlaväärtpaberid;

| (2) | kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

(2)

kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlaväärtpaberid;

| (3) | allutatud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

(3)

allutatud võlaväärtpaberid;

| (4) | kommertsväärtpaberid; |
| --- | --- |

(4)

kommertsväärtpaberid;

| (5) | üks järgmistest, olenevalt sellest, kumb neist on suurem: aktsiad, sealhulgas liht- ja eelisaktsiate nimiväärtus ja ülekurss, millest on maha arvatud asjaomaste aktsiatega seotud tasakaalustavad lühikesed positsioonid, ning null. |
| --- | --- |

(5)

üks järgmistest, olenevalt sellest, kumb neist on suurem: aktsiad, sealhulgas liht- ja eelisaktsiate nimiväärtus ja ülekurss, millest on maha arvatud asjaomaste aktsiatega seotud tasakaalustavad lühikesed positsioonid, ning null.

c)   Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud on teiste finantsasutustega tehtud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute praegune positiivne kogunetopositsioon.

Kajastatav väärtus ei pea tingimata kajastama bilansilisi summasid. See peab kajastama ühte õiguslikult võlgnetavat summat tasaarvestatavate tehingute kogumi kohta. Tasaarvestust kasutatakse ainult juhul, kui tehingud on kaetud õiguslikult täitmisele pööratava tasaarvestuskokkuleppega. Kui kõnealused kriteeriumid ei ole täidetud, võetakse arvesse bilansilist brutosummat. Tagatise edasilaenamisega väärtpaberite edasilaenamise tehinguid arvesse ei võeta.

d)   Teiste finantsasutustega tehtud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, millel on positiivne õiglane netoväärtus.

Teiste finantsasutustega tehtud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, millel on positiivne õiglane netoväärtus, on järgmiste summa:

| (1) | positiivne õiglane netoväärtus, sealhulgas hoitav tagatis, kui see on hõlmatud tasaarvestuse raamlepinguga; |
| --- | --- |

(1)

positiivne õiglane netoväärtus, sealhulgas hoitav tagatis, kui see on hõlmatud tasaarvestuse raamlepinguga;

| (2) | potentsiaalne tuleviku riskipositsioon. |
| --- | --- |

(2)

potentsiaalne tuleviku riskipositsioon.

2.2.   Finantssüsteemisisesed kohustused

Finantssüsteemisisesed kohustused kokku on finantsasutuste hoiuste, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja teiste finantsasutustega tehtud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, millel on negatiivne õiglane netoväärtus.

a)   Finantsasutuste hoiused

Finantsasutuste hoiused on järgmiste summa:

| (1) | hoiuseid kaasavate asutuste hoiused; |
| --- | --- |

(1)

hoiuseid kaasavate asutuste hoiused;

| (2) | hoiuseid mittekaasavate finantsasutuste hoiused; |
| --- | --- |

(2)

hoiuseid mittekaasavate finantsasutuste hoiused;

| (3) | teistelt finantsasutustelt saadud kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid. |
| --- | --- |

(3)

teistelt finantsasutustelt saadud kasutamata krediidi- ja likviidsusliinid.

b)   Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud on teiste finantsasutustega tehtud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute praegune negatiivne kogunetopositsioon.

c)   Teiste finantsasutustega tehtud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, millel on negatiivne õiglane netoväärtus

Teiste finantsasutustega tehtud börsiväliste tuletisinstrumentide tehingud, millel on negatiivne õiglane netoväärtus, on järgmiste summa:

| (1) | negatiivne õiglane netoväärtus, sealhulgas antud tagatis, kui see on hõlmatud tasaarvestuse raamlepinguga; |
| --- | --- |

(1)

negatiivne õiglane netoväärtus, sealhulgas antud tagatis, kui see on hõlmatud tasaarvestuse raamlepinguga;

| (2) | potentsiaalne tuleviku riskipositsioon. |
| --- | --- |

(2)

potentsiaalne tuleviku riskipositsioon.

2.3.   Lunastamata või tagasiostmata väärtpaberid

See näitaja kajastab asjaomase üksuse emiteeritud lunastamata või tagasiostmata väärtpaberite raamatupidamislikku väärtust. Finantssüsteemisisest ja muud tegevust ei eristata.

Lunastamata või tagasiostmata väärtpaberid kokku on järgmiste summa:

| a) | tagatud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

a)

tagatud võlaväärtpaberid;

| b) | kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

b)

kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlaväärtpaberid;

| c) | allutatud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

c)

allutatud võlaväärtpaberid;

| d) | kommertsväärtpaberid; |
| --- | --- |

d)

kommertsväärtpaberid;

| e) | hoiusesertifikaadid; |
| --- | --- |

e)

hoiusesertifikaadid;

| f) | lihtaktsiad; |
| --- | --- |

f)

lihtaktsiad;

| g) | eelisaktsiad ja mis tahes muud laadi allutatud rahastamisvahendid, millele ei ole osutatud punktis c. |
| --- | --- |

g)

eelisaktsiad ja mis tahes muud laadi allutatud rahastamisvahendid, millele ei ole osutatud punktis c.

3.   Konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste või finantsinfrastruktuuri asendatavus

3.1.   Maksetegevus

Kogu maksetegevus on aruandeaasta jooksul tehtud maksed, välja arvatud grupisisesed maksed.

Asjaomane makseväärtus on kõigi selliste rahaliste maksete kogubrutoväärtus, mille aruandev konsolideerimisgrupp on edastanud suurte rahaliste vahendite ülekandmise süsteemide kaudu, pluss korrespondentpanga kaudu (nt korrespondent- või nostrokontot kasutades) edastatud kõigi rahaliste maksete brutoväärtus. Arvesse võetakse rahalisi makseid, mis on tehtud asjaomase üksuse nimel, samuti klientide, sealhulgas finantsasutuste ja muude äriklientide nimel. Jaemaksesüsteemide kaudu tehtud makseid arvesse ei võeta. Arvesse võetakse ainult väljaminevaid makseid. Väärtust arvutatakse eurodes.

3.2.   Hoiul olevad varad

Hoiul olevate varade väärtus on kõigi selliste varade, sealhulgas piiriüleste varade väärtus, mida aruandev konsolideerimisgrupp kontohaldurina hoiab oma klientide, sealhulgas muude finantsasutuste kui aruandev konsolideerimisgrupp nimel. Mis tahes valitsetavaid või hallatavaid varasid, mida ei käsitata ka hoiul olevate varadena, arvesse ei võeta.

3.3.   Võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingud

Võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingud kokku on omakapitaliinstrumentide emissioonide tagamise tegevuse ja võlainstrumentide emissioonide tagamise tegevuse summa.

Arvesse võetakse kõik emissiooni tagamised, mille puhul pank on kohustatud ostma müümata jäänud väärtpaberid. Kui emissiooni tagamine toimub parimal võimalikul viisil (st pank ei ole kohustatud ülejäänud jääki ostma), võetakse arvesse ainult tegelikult müüdud väärtpabereid.

4.   Konsolideerimisgrupi keerukus

4.1.   Börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus

See näitaja mõõdab aruandva konsolideerimisgrupi osalemist börsiväliste tuletisinstrumentide tehingutes ning hõlmab kõiki riskikategooriate ja instrumentide liike. Tuletisinstrumentide tingliku väärtuse kajastamisel ei arvata maha tagatise väärtust.

Börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus kokku on keskse vastaspoole kaudu kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide ja kahepoolselt arveldatud börsiväliste tuletisinstrumentide summa.

4.2.   3. taseme varad

3. taseme varade väärtus on kõigi selliste varade väärtus, mida on korduvalt hinnatud mõõtmisel kasutatavate 3. taseme sisendite alusel.

4.3.   Kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid

Kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid on raamatupidamiskategooriates „kauplemise eesmärgil hoitavad finantsinstrumendid” ja „müügivalmis finantsinstrumendid” olevate väärtpaberite summa, millest on maha arvatud see osa kõnealustesse kategooriatesse kuuluvatest hoitavatest väärtpaberitest, mis on aktsepteeritavad liigitamiseks kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadena.

5.   Konsolideerimisgrupi piiriülene tegevus

5.1.   Jurisdiktsiooniülesed nõuded

Jurisdiktsiooniüleste nõuete väärtus on kõigis sektorites olevate kõigi selliste nõuete väärtus, mis lõppriski alusel on piiriülesed nõuded, välismaiste sidusettevõtjate kohalikud nõuded välisvaluutas või välismaiste sidusettevõtjate kohalikud nõuded kohalikus valuutas, välja arvatud tuletisinstrumentidega seotud tegevus. Piiriülesed nõuded on ühe riigi pangakontori nõuded teise riigi laenuvõtja vastu. Välismaiste sidusettevõtjate kohalikud nõuded välisvaluutas ja kohalikus valuutas on kohaliku pangakontori nõuded kohalike laenuvõtjate vastu.

5.2.   Jurisdiktsiooniülesed kohustused

Jurisdiktsiooniülesed kohustused kokku on järgmiste summa, millest on maha arvatud punkti b kohased mis tahes välismaised kohustused seotud kontorite ees.

| a) | kohalikud kohustused kohalikus valuutas; |
| --- | --- |

a)

kohalikud kohustused kohalikus valuutas;

| b) | välismaised kohustused (välja arvatud kohalikud kohustused kohalikus valuutas). |
| --- | --- |

b)

välismaised kohustused (välja arvatud kohalikud kohustused kohalikus valuutas).

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1223/2014,

14. novembril 2014,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93 seoses seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (2) artikliga 544 on ette nähtud seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamine. Lihtsustamise raames käsitletakse teatavaid importkaupu reeksporditud või eksporditud kaupadena, kuigi need toodi tegelikult liidu turule ilma vastava tollideklaratsioonita ja imporditollimaksu tasumata. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (2) artikliga 544 on ette nähtud seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamine. Lihtsustamise raames käsitletakse teatavaid importkaupu reeksporditud või eksporditud kaupadena, kuigi need toodi tegelikult liidu turule ilma vastava tollideklaratsioonita ja imporditollimaksu tasumata.

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 544 punkt c hõlmab tsiviilõhusõidukite üleandmist. Seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamise kohaldamine tsiviilõhusõidukite puhul suurendab lennundussektori konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil ning aitab kaasa lisandväärtuse loomisele Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 544 punkt c hõlmab tsiviilõhusõidukite üleandmist. Seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamise kohaldamine tsiviilõhusõidukite puhul suurendab lennundussektori konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil ning aitab kaasa lisandväärtuse loomisele Euroopa Liidus.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 544 punkt c kohaldamisala tuleks laiendada sõjalistele õhusõidukitele, nii et viimaste puhul saaks kohaldada seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamist samuti nagu tsiviilõhusõidukite puhul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 544 punkt c kohaldamisala tuleks laiendada sõjalistele õhusõidukitele, nii et viimaste puhul saaks kohaldada seestöötlemise protseduuri lihtsustatud lõpetamist samuti nagu tsiviilõhusõidukite puhul.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2454/93 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2454/93 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 544 punkt c asendatakse järgmisega:

| „c) | õhusõidukite üleandmist; järelevalveasutus lubab protseduuri lõpetada, kui importkaupa on esimest korda kasutatud õhusõidukite või nende osade tootmiseks, remondiks, kohandamiseks või ümberehitamiseks, tingimusel et loa omaniku arvestuse alusel on võimalik kontrollida, et kõnealust protseduuri rakendatakse nõuetekohaselt;” |
| --- | --- |

„c)

õhusõidukite üleandmist; järelevalveasutus lubab protseduuri lõpetada, kui importkaupa on esimest korda kasutatud õhusõidukite või nende osade tootmiseks, remondiks, kohandamiseks või ümberehitamiseks, tingimusel et loa omaniku arvestuse alusel on võimalik kontrollida, et kõnealust protseduuri rakendatakse nõuetekohaselt;”

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2014

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

2

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1224/2014,

14. november 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. november 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 85,5 |
| MA | 80,0 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 77,5 |
| 0707 00 05 | AL | 62,5 |
| JO | 194,1 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 127,7 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 130,6 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 50 10 | TR | 88,8 |
| ZZ | 88,8 |
| 0806 10 10 | BR | 287,2 |
| LB | 369,0 |
| PE | 266,8 |
| TR | 150,2 |
| US | 278,5 |
| ZZ | 270,3 |
| 0808 10 80 | BR | 53,4 |
| CA | 135,3 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 148,5 |
| US | 102,4 |
| ZA | 109,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

85,5

MA

80,0

MK

67,1

ZZ

77,5

0707 00 05

AL

62,5

JO

194,1

TR

126,4

ZZ

127,7

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,6

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

130,6

TR

74,4

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

74,2

ZZ

74,2

0805 50 10

TR

88,8

ZZ

88,8

0806 10 10

BR

287,2

LB

369,0

PE

266,8

TR

150,2

US

278,5

ZZ

270,3

0808 10 80

BR

53,4

CA

135,3

CL

85,2

NZ

148,5

US

102,4

ZA

109,9

ZZ

105,8

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/40

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. november 2014,

millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolliga moodustatud kultuurikoostöö komitees Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses 15 vahekohtunikust koosneva nimekirja koostamisega

(2014/794/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõiget 3 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (1) („leping”) kirjutati alla 6. oktoobril 2010. Leping sisaldab kultuurikoostöö protokolli („protokoll”), mis kehtestab artikliga 1 raamistiku, mille raames lepinguosalised teevad kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks koostööd, sealhulgas audiovisuaalsektoris. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (1) („leping”) kirjutati alla 6. oktoobril 2010. Leping sisaldab kultuurikoostöö protokolli („protokoll”), mis kehtestab artikliga 1 raamistiku, mille raames lepinguosalised teevad kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks koostööd, sealhulgas audiovisuaalsektoris.

| (2) | Vastavalt lepingu artikli 15.10 lõikele 5 on osa lepingust alates 1. juulist 2011 ajutiselt kohaldatud nõukogu otsusega 2011/265/EL (2) („otsus”) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt lepingu artikli 15.10 lõikele 5 on osa lepingust alates 1. juulist 2011 ajutiselt kohaldatud nõukogu otsusega 2011/265/EL (2) („otsus”) kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (3) | Otsuse artikli 6 kohaselt määrab liidu seisukoha kultuurikoostöö komitees („komitee”) õiguslike tagajärgedega otsuste suhtes kindlaks nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse artikli 6 kohaselt määrab liidu seisukoha kultuurikoostöö komitees („komitee”) õiguslike tagajärgedega otsuste suhtes kindlaks nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule.

| (4) | Protokolli artiklis 3bis on sätestatud, et komitee koostab pärast moodustamist viivitamata nimekirja 15 isikust, kes hakkavad tegutsema vahekohtunikena. |
| --- | --- |

(4)

Protokolli artiklis 3bis on sätestatud, et komitee koostab pärast moodustamist viivitamata nimekirja 15 isikust, kes hakkavad tegutsema vahekohtunikena.

| (5) | Liit peaks kindlaks määrama seisukoha, mis võetakse komitees seoses vahekohtunike nimekirja koostamisega. |
| --- | --- |

(5)

Liit peaks kindlaks määrama seisukoha, mis võetakse komitees seoses vahekohtunike nimekirja koostamisega.

| (6) | Liidu seisukoht komitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(6)

Liidu seisukoht komitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolliga moodustatud kultuurikoostöö komitees liidu nimel võetav seisukoht seoses nimekirja koostamisega 15 isikust, kes hakkavad tegutsema vahekohtunikena, põhineb käesolevale otsusele lisatud kultuurikoostöö komitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 127, 14.5.2011, lk 6.

1

(2)  Nõukogu 16. septembri 2010. aasta otsus 2011/265/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 127, 14.5.2011, lk 1).

2

---

EELNÕU

ELI-KOREA KULTUURIKOOSTÖÖ KOMITEE OTSUS nr ...,

...,

vahekohtunike nimekirja koostamise kohta, millele on osutatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artiklis 3bis

KULTUURIKOOSTÖÖ KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu, mis allkirjastati 6. oktoobril 2010 Brüsselis, kultuurikoostöö protokolli, eriti selle artiklit 3bis

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kultuurikoostöö protokolli („protokoll”) artiklis 3bis on sätestatud, et vaidlused, mida käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu neljateistkümnendas peatükis, lahendatakse vahekohtus. |
| --- | --- |

(1)

Kultuurikoostöö protokolli („protokoll”) artiklis 3bis on sätestatud, et vaidlused, mida käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu neljateistkümnendas peatükis, lahendatakse vahekohtus.

| (2) | Vaidluse korral lepinguosalised konsulteerivad, et jõuda kokkuleppele vahekohtu koosseisus. |
| --- | --- |

(2)

Vaidluse korral lepinguosalised konsulteerivad, et jõuda kokkuleppele vahekohtu koosseisus.

| (3) | Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu koosseisus kokkuleppele, määratakse vahekohtu koosseis kindlaks, valides liikmed loosi teel protokolli artikli 3bis punkti c kohaselt koostatud nimekirjast. |
| --- | --- |

(3)

Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu koosseisus kokkuleppele, määratakse vahekohtu koosseis kindlaks, valides liikmed loosi teel protokolli artikli 3bis punkti c kohaselt koostatud nimekirjast.

| (4) | Lepinguosalised on kokku leppinud 15 vahekohtunikust koosnevas nimekirjas, |
| --- | --- |

(4)

Lepinguosalised on kokku leppinud 15 vahekohtunikust koosnevas nimekirjas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Koostatakse protokolli artikli 3bis punkti c kohaselt 15 vahekohtunikust koosnev nimekiri. Nimekiri on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

... [koht], ... [kuupäev]

Kultuurikoostöö komitee nimel

Esimene aseminister

Korea Vabariigi kultuuri-, spordi- ja turismiministeerium

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat peadirektor

Euroopa Komisjon

---

LISA

VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI

ELi esitatud vahekohtunikud

James BRIDGEMAN

Ursula KRIEBAUM

Alessandra LANCIOTTI

Hélène RUIZ FABRI

Jan WOUTERS

Korea esitatud vahekohtunikud

Byung-Chol YOON

Eun Young PARK

Young Jae CHO

Seung-Soo CHOI

Chang Hwan SHIN

Vahekohtu esimehed

Florentino P. FELICIANO (Filipiinid)

Juan Antonio DORANTES (Mehhiko)

Christian HÄBERLI (Šveits)

Leng Sun CHAN (Malaisia)

Teresa CHENG (Hiina)

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/44

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

7. november 2014,

millega pikendatakse rakendusotsuse 2011/335/EL (mille kohaselt lubatakse Leedu Vabariigil kohaldada meedet, millega antakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287) kohaldamisaega

(2014/795/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (edaspidi „käibemaksudirektiiv”), (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaadis 16. mail 2014 registreeritud kirjas taotles Leedu luba kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artikli 287 punktist 11, et jätkata maksuvabastuse kohaldamist teatavate maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas Leedu liiduga ühinemise kuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 45 000 eurot (edaspidi „meede”). Nimetatud meede vabastaks kõnealused maksukohustuslased jätkuvalt teatavatest või kõikidest käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud käibemaksudirektiivi XI jaotise 2.–6. peatükis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaadis 16. mail 2014 registreeritud kirjas taotles Leedu luba kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artikli 287 punktist 11, et jätkata maksuvabastuse kohaldamist teatavate maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas Leedu liiduga ühinemise kuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 45 000 eurot (edaspidi „meede”). Nimetatud meede vabastaks kõnealused maksukohustuslased jätkuvalt teatavatest või kõikidest käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud käibemaksudirektiivi XI jaotise 2.–6. peatükis.

| (2) | Komisjon teavitas teisi liikmesriike Leedu taotlusest 6. juuni 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas 12. juuni 2014. aasta kirjas Leedule, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas teisi liikmesriike Leedu taotlusest 6. juuni 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas 12. juuni 2014. aasta kirjas Leedule, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Liikmesriikidele on juba kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane väikeettevõtjate erikord. Pikendatud kohaldamisajaga meede teeb käibemaksudirektiivi XII jaotisest erandi ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase erikorra kohane aastakäibe ülempiir on kõrgem kui käibemaksudirektiivi artikli 287 punkti 11 kohaselt Leedus lubatud 29 000 eurot. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele on juba kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane väikeettevõtjate erikord. Pikendatud kohaldamisajaga meede teeb käibemaksudirektiivi XII jaotisest erandi ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase erikorra kohane aastakäibe ülempiir on kõrgem kui käibemaksudirektiivi artikli 287 punkti 11 kohaselt Leedus lubatud 29 000 eurot.

| (4) | Nõukogu rakendusotsusega 2011/335/EL (2) lubati Leedul kuni 31. detsembrini 2014 kohaldada erandmeetmena käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 45 000 eurot. Arvestades, et kõnealune piirmäär on vähendanud väiksemate ettevõtete käibemaksukohustusi, tuleks Leedul lubada pikendada meetme kohaldamisaega veel ühe piiratud ajavahemiku võrra. Maksukohustuslased võivad endiselt valida tavapärased käibemaksureeglid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu rakendusotsusega 2011/335/EL (2) lubati Leedul kuni 31. detsembrini 2014 kohaldada erandmeetmena käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 45 000 eurot. Arvestades, et kõnealune piirmäär on vähendanud väiksemate ettevõtete käibemaksukohustusi, tuleks Leedul lubada pikendada meetme kohaldamisaega veel ühe piiratud ajavahemiku võrra. Maksukohustuslased võivad endiselt valida tavapärased käibemaksureeglid.

| (5) | Leedu esitatud teabe kohaselt avaldab erandi kohaldamisaja pikendamine üksnes tühist mõju lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale. |
| --- | --- |

(5)

Leedu esitatud teabe kohaselt avaldab erandi kohaldamisaja pikendamine üksnes tühist mõju lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale.

| (6) | Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(6)

Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/335/EL artikli 2 teises lõigus asendatakse sõnad „31. detsembrini 2014” sõnadega „31. detsembrini 2017”.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.

Brüssel, 7. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 30. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/335/EL, mille kohaselt lubatakse Leedu Vabariigil kohaldada meedet, millega antakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 150, 9.6.2011, lk 6).

2

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/46

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

7. november 2014,

mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

(2014/796/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1) (edaspidi „käibemaksudirektiiv”), eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaadis 1. juulil 2014 registreeritud kirjas taotles Läti luba kohaldada erandina käibemaksudirektiivi artikli 287 punktist 10 maksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot (edaspidi „meede”). Nimetatud meede vabastaks kõnealused maksukohustuslased teatavatest või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud käibemaksudirektiivi XI jaotise 2.–6. peatükis. Nõukogu rakendusotsusega 2010/584/EL, (2) mis kehtis kuni 31. detsembrini 2013, on Lätile juba antud luba kohaldada sellist meedet. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaadis 1. juulil 2014 registreeritud kirjas taotles Läti luba kohaldada erandina käibemaksudirektiivi artikli 287 punktist 10 maksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot (edaspidi „meede”). Nimetatud meede vabastaks kõnealused maksukohustuslased teatavatest või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud käibemaksudirektiivi XI jaotise 2.–6. peatükis. Nõukogu rakendusotsusega 2010/584/EL, (2) mis kehtis kuni 31. detsembrini 2013, on Lätile juba antud luba kohaldada sellist meedet.

| (2) | Komisjon teavitas teisi liikmesriike Läti taotlusest 7. augusti 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas 11. augusti 2014. aasta kirjas Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas teisi liikmesriike Läti taotlusest 7. augusti 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas 11. augusti 2014. aasta kirjas Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Liikmesriikidele on juba kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane väikeettevõtjate erikord. Käesolev meede teeb käibemaksudirektiivi XII jaotisest erandi ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase erikorra kohane aastakäibe ülemmäär on kõrgem kui käibemaksudirektiivi artikli 287 punkti 10 kohaselt Lätis lubatud 17 200 eurot. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele on juba kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane väikeettevõtjate erikord. Käesolev meede teeb käibemaksudirektiivi XII jaotisest erandi ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase erikorra kohane aastakäibe ülemmäär on kõrgem kui käibemaksudirektiivi artikli 287 punkti 10 kohaselt Lätis lubatud 17 200 eurot.

| (4) | Erikorraga kehtestatud määrast kõrgem ülemmäär on lihtsustamismeede, kuna see võib kõige väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi oluliselt vähendada; samas on selline erikord maksukohustuslastest ettevõtjatele vabatahtlik ja võimaldab neil valida ka tavapärased käibemaksureeglid. |
| --- | --- |

(4)

Erikorraga kehtestatud määrast kõrgem ülemmäär on lihtsustamismeede, kuna see võib kõige väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi oluliselt vähendada; samas on selline erikord maksukohustuslastest ettevõtjatele vabatahtlik ja võimaldab neil valida ka tavapärased käibemaksureeglid.

| (5) | Läti esitatud teabe kohaselt avaldab erandi kehtestamine üksnes tühist mõju lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale. |
| --- | --- |

(5)

Läti esitatud teabe kohaselt avaldab erandi kehtestamine üksnes tühist mõju lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale.

| (6) | Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(6)

Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 10 lubatakse Läti Vabariigil kohaldada käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 7. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. septembri 2010. aasta rakendusotsus 2010/584/EL, mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 (ELT L 256, 30.9.2010, lk 29).

2

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/48

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

7. november 2014,

millega lubatakse Eesti Vabariigil kehtestada meede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

(2014/797/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonis 26. mail 2014 registreeritud kirjas taotles Eesti erandi tegemist direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, millega reguleeritakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses sõiduautodega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonis 26. mail 2014 registreeritud kirjas taotles Eesti erandi tegemist direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, millega reguleeritakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses sõiduautodega.

| (2) | Komisjon teatas Eesti taotlusest teistele liikmesriikidele 11. juuni 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas 12. juuni 2014. aasta kirjas Eestile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas Eesti taotlusest teistele liikmesriikidele 11. juuni 2014. aasta kirjaga. Komisjon teatas 12. juuni 2014. aasta kirjas Eestile, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse maksukohustuslaselt käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse muul kui ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Kõnealuse direktiivi artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse maksukohustuslaselt käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse muul kui ettevõtluse eesmärgil.

| (4) | Muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamist on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav. Taotletud loa kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada ühtse protsendimäärana koos mõnede eranditega. Praegu olemas oleva teabe alusel on Eesti ametiasutused seisukohal, et 50 % määr on põhjendatud. Selleks et vältida topeltmaksustamist, tuleks ajutiselt mitte kohaldada nõuet arvestada käibemaksu sõiduautode muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise korral, kui kõnealuste sõiduautode suhtes kohaldatakse käesoleva otsusega lubatud käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut. Kõnealuse lihtsustamismeetmega kaotatakse vajadus pidada arvet ametiautode muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise kohta ning samal ajal välditakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist. |
| --- | --- |

(4)

Muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamist on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav. Taotletud loa kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada ühtse protsendimäärana koos mõnede eranditega. Praegu olemas oleva teabe alusel on Eesti ametiasutused seisukohal, et 50 % määr on põhjendatud. Selleks et vältida topeltmaksustamist, tuleks ajutiselt mitte kohaldada nõuet arvestada käibemaksu sõiduautode muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise korral, kui kõnealuste sõiduautode suhtes kohaldatakse käesoleva otsusega lubatud käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut. Kõnealuse lihtsustamismeetmega kaotatakse vajadus pidada arvet ametiautode muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise kohta ning samal ajal välditakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist.

| (5) | Taotletud loa kohast mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada sellise käibemaksu suhtes, mida on makstud ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud konkreetsetelt sõiduautodelt ja nendega seotud kuludelt, sealhulgas ostetud kütuselt. |
| --- | --- |

(5)

Taotletud loa kohast mahaarvamisõiguse piirangut tuleks kohaldada sellise käibemaksu suhtes, mida on makstud ostetud, liisitud, ühendusesiseselt omandatud või imporditud konkreetsetelt sõiduautodelt ja nendega seotud kuludelt, sealhulgas ostetud kütuselt.

| (6) | Taotletud luba tuleks kohaldada üksnes selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta. Kõikide selliste sõiduautode, mille mass ületab 3 500 kilogrammi ning milles on lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamine on ebaoluline tulenevalt nende autode omadustest või ettevõtluse liigist, milleks neid kasutatakse. Samuti tuleks esitada üksikasjalik loetelu loaga hõlmamata sõiduautode kategooriatest, võttes aluseks nende sõiduautode konkreetse kasutuse. |
| --- | --- |

(6)

Taotletud luba tuleks kohaldada üksnes selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta. Kõikide selliste sõiduautode, mille mass ületab 3 500 kilogrammi ning milles on lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta, muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamine on ebaoluline tulenevalt nende autode omadustest või ettevõtluse liigist, milleks neid kasutatakse. Samuti tuleks esitada üksikasjalik loetelu loaga hõlmamata sõiduautode kategooriatest, võttes aluseks nende sõiduautode konkreetse kasutuse.

| (7) | Luba peaks olema ajaliselt piiratud ning kehtima kuni 31. detsembrini 2017, et võimaldada läbi vaadata selle vajalikkus ja tõhusus ning selle aluseks olev jaotusmäär ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(7)

Luba peaks olema ajaliselt piiratud ning kehtima kuni 31. detsembrini 2017, et võimaldada läbi vaadata selle vajalikkus ja tõhusus ning selle aluseks olev jaotusmäär ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil kasutamise vahel.

| (8) | Kui Eesti hinnangul on vaja, et luba kehtiks kauem kui 2017. aastani, peaks ta hiljemalt 31. märtsiks 2017 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning loa pikendamise taotluse. |
| --- | --- |

(8)

Kui Eesti hinnangul on vaja, et luba kehtiks kauem kui 2017. aastani, peaks ta hiljemalt 31. märtsiks 2017 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning loa pikendamise taotluse.

| (9) | Erandi kohaldamine avaldab üksnes tühist mõju lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(9)

Erandi kohaldamine avaldab üksnes tühist mõju lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a lubatakse Eestil piirata 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil.

Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ei tohi Eesti käsitada maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva sõiduauto kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena, kui kõnealuse sõiduauto suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 1 kohaselt käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut.

Artikkel 3

Artiklis 1 osutatud kulud hõlmavad mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate sõiduautode ostmist, liisimist, ühendusesiseselt omandamist või importimist ning nendega seotud kulusid, sealhulgas kütuse ostmist.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse üksnes selliste sõiduautode suhtes, mille suurim lubatud mass ei ületa 3 500 kilogrammi ning milles ei ole lisaks juhi istekohale rohkem kui kaheksa istekohta.

Artikkel 5

Artikleid 1 ja 2 ei kohaldata järgmiste sõiduautokategooriate suhtes:

| a) | edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid; |
| --- | --- |

a)

edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid;

| b) | tasu eest reisijateveoks, sealhulgas taksoteenuseks, kasutatavad sõidukid; |
| --- | --- |

b)

tasu eest reisijateveoks, sealhulgas taksoteenuseks, kasutatavad sõidukid;

| c) | õppesõiduteenuseks kasutatavad sõidukid. |
| --- | --- |

c)

õppesõiduteenuseks kasutatavad sõidukid.

Artikkel 6

1.   Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017.

2.   Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2017 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Brüssel, 7. november 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

P. C. PADOAN

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. november 2014,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ F lisa seoses veiste ja sigade liidusisese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidise vormiga ning kodusigade liidusiseses kaubanduses Trichinella puhul kehtivate täiendavate tervisenõuetega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 8336 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/798/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle artikli 16 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud liidusisest veiste ja sigadega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Sellega on muu hulgas ette nähtud, et veistel ja sigadel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaarsertifikaadid, mis vastavad F lisas sätestatud 1. või 2. näidisele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud liidusisest veiste ja sigadega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Sellega on muu hulgas ette nähtud, et veistel ja sigadel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaarsertifikaadid, mis vastavad F lisas sätestatud 1. või 2. näidisele.

| (2) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 599/2004 (2) artiklis 1 on sätestatud, et liidusiseses kaubanduses nõutavad eri veterinaarsertifikaadid tuleb esitada kõnealusele määrusele lisatud ühtlustatud näidise alusel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 599/2004 (2) artiklis 1 on sätestatud, et liidusiseses kaubanduses nõutavad eri veterinaarsertifikaadid tuleb esitada kõnealusele määrusele lisatud ühtlustatud näidise alusel.

| (3) | Kõnealuseid veterinaarsertifikaatide näidiseid on vaja kohandada, kuna kohandatakse direktiivi 64/432/EMÜ F lisas esitatud veterinaarsertifikaatide 1. ja 2. näidise sisu. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuseid veterinaarsertifikaatide näidiseid on vaja kohandada, kuna kohandatakse direktiivi 64/432/EMÜ F lisas esitatud veterinaarsertifikaatide 1. ja 2. näidise sisu.

| (4) | Direktiivi 64/432/EMÜ artikli 6 lõike 2 punkti e ja lõike 3 sätete kehtivus lõppes 31. detsembril 2000 ning neid ei tuleks enam kõnealuse direktiivi F lisas esitatud veterinaarsertifikaadi 1. näidises pidada sertifitseerimisvõimalusteks. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 64/432/EMÜ artikli 6 lõike 2 punkti e ja lõike 3 sätete kehtivus lõppes 31. detsembril 2000 ning neid ei tuleks enam kõnealuse direktiivi F lisas esitatud veterinaarsertifikaadi 1. näidises pidada sertifitseerimisvõimalusteks.

| (5) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 2075/2005 (3) on sätestatud eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks kodusigu pidava põllumajandusettevõtte staatus. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 2075/2005 (3) on sätestatud eeskirjad, mille alusel määratakse kindlaks kodusigu pidava põllumajandusettevõtte staatus.

| (6) | Komisjoni määruses (EL) nr 216/2014, (4) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, on sätestatud nõuded, mida toidukäitlejad peavad täitma, et saada kontrollitud pidamistingimustega põllumajandusettevõtte ametlik tunnustus, ja kehtestatud kõnealuste ettevõtete suhtes erand tapmisel kehtivatest kontrollimiseeskirjadest. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni määruses (EL) nr 216/2014, (4) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, on sätestatud nõuded, mida toidukäitlejad peavad täitma, et saada kontrollitud pidamistingimustega põllumajandusettevõtte ametlik tunnustus, ja kehtestatud kõnealuste ettevõtete suhtes erand tapmisel kehtivatest kontrollimiseeskirjadest.

| (7) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1114/2014, (5) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, täpsustatakse, millistel tingimustel võib aretamiseks ja tootmiseks ette nähtud kodusigu viia ühest põllumajandusettevõttest teise kogumiskeskuste kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1114/2014, (5) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, täpsustatakse, millistel tingimustel võib aretamiseks ja tootmiseks ette nähtud kodusigu viia ühest põllumajandusettevõttest teise kogumiskeskuste kaudu.

| (8) | Et liikmesriigid saaksid loomade tapmisel kohaldada nõuetekohast keeritsussiproovide võtmise korda ja et ei seataks ohtu aretamiseks ja tootmiseks ette nähtud kodusigu vastu võtva põllumajandusettevõtte staatust, tuleb direktiivi 64/432/EMÜ F lisas olevasse sigade liidusese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi 2. näidisesse lisada teave kaubeldavate loomade päritoluettevõtte ametliku tunnustamise kohta kontrollitud pidamistingimusi rakendava põllumajandusettevõttena vastavalt määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklile 8. |
| --- | --- |

(8)

Et liikmesriigid saaksid loomade tapmisel kohaldada nõuetekohast keeritsussiproovide võtmise korda ja et ei seataks ohtu aretamiseks ja tootmiseks ette nähtud kodusigu vastu võtva põllumajandusettevõtte staatust, tuleb direktiivi 64/432/EMÜ F lisas olevasse sigade liidusese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi 2. näidisesse lisada teave kaubeldavate loomade päritoluettevõtte ametliku tunnustamise kohta kontrollitud pidamistingimusi rakendava põllumajandusettevõttena vastavalt määruse (EÜ) nr 2075/2005 artiklile 8.

| (9) | Seega tuleks vastavalt muuta direktiivi 64/432/EMÜ F lisa. |
| --- | --- |

(9)

Seega tuleks vastavalt muuta direktiivi 64/432/EMÜ F lisa.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 64/432/EMÜ F lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Brüssel, 13. november 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 599/2004, 30. märts 2004, loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 44).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2075/2005, 5. detsember 2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 338, 22.12.2005, lk 60).

3

Trichinella

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 69, 8.3.2014, lk 85).

4

Trichinella

(5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1114/2014, 21. oktoober 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 302, 22.10.2014, lk 46).

5

Trichinella

---

LISA

„LISA F

1. näidis

Aretuseks/tootmiseks/tapmiseks ette nähtud veiste veterinaarsertifikaat

Image

Image

Image

Image

Image

2. näidis

Aretuseks/tootmiseks/tapmiseks ette nähtud sigade veterinaarsertifikaat

Image

Image

Image

Image

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 15.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/61

---

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 4/2014

23. oktoober 2014,

ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) juhatusele antavate ülesannete kohta

(2014/799/EL)

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) (AKV-ELi partnerlusleping), ja eelkõige selle III lisa artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | AKV-ELi partnerluslepingu III lisa artikli 2 lõike 6 punkti d kohaselt peab AKV-ELi suursaadikute komitee teostama järelevalvet EAKi üldstrateegia järgimise ja EAKi juhatuse tegevuse üle. |
| --- | --- |

(1)

AKV-ELi partnerluslepingu III lisa artikli 2 lõike 6 punkti d kohaselt peab AKV-ELi suursaadikute komitee teostama järelevalvet EAKi üldstrateegia järgimise ja EAKi juhatuse tegevuse üle.

| (2) | EAKi juhatus peab teostama järelevalvet EAKi tegevuse üle (artikli 2 lõike 7 punkt b), võtma vastu EAKi tegevuskava ja eelarve (artikli 2 lõike 7 punkt c) ning esitama AKV-ELi suursaadikute komiteele korrapäraselt aruandeid ja hinnanguid (artikli 2 lõike 7 punkt d). |
| --- | --- |

(2)

EAKi juhatus peab teostama järelevalvet EAKi tegevuse üle (artikli 2 lõike 7 punkt b), võtma vastu EAKi tegevuskava ja eelarve (artikli 2 lõike 7 punkt c) ning esitama AKV-ELi suursaadikute komiteele korrapäraselt aruandeid ja hinnanguid (artikli 2 lõike 7 punkt d).

| (3) | AKV-EÜ suursaadikute komitee otsusega nr 8/2005 vastu võetud EAKi põhikirjas ja töökorras (edaspidi „EAKi põhikiri”) ning AKV-EÜ suursaadikute komitee otsusega nr 5/2004 vastu võetud EAKi finantsmääruses (edaspidi „EAKi finantsmäärus”) nähakse ette AKV-ELi suursaadikute komitee teabega ja komitee poolt teostatava järelevalvega seonduvad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(3)

AKV-EÜ suursaadikute komitee otsusega nr 8/2005 vastu võetud EAKi põhikirjas ja töökorras (edaspidi „EAKi põhikiri”) ning AKV-EÜ suursaadikute komitee otsusega nr 5/2004 vastu võetud EAKi finantsmääruses (edaspidi „EAKi finantsmäärus”) nähakse ette AKV-ELi suursaadikute komitee teabega ja komitee poolt teostatava järelevalvega seonduvad kaitsemeetmed.

| (4) | AKV-ELi ministrite nõukogu leppis oma 19.–20. juunil 2014. aastal Nairobis toimunud 39. istungjärgul vastu võetud ühisavalduses kokku jätkata tööd EAKi tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ja AKV-ELi partnerluslepingu III lisa muutmiseks ning volitada selleks AKV-ELi suursaadikute komiteed jätkama vajalike otsuste vastuvõtmise eesmärgil selle küsimuse käsitlemist. |
| --- | --- |

(4)

AKV-ELi ministrite nõukogu leppis oma 19.–20. juunil 2014. aastal Nairobis toimunud 39. istungjärgul vastu võetud ühisavalduses kokku jätkata tööd EAKi tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ja AKV-ELi partnerluslepingu III lisa muutmiseks ning volitada selleks AKV-ELi suursaadikute komiteed jätkama vajalike otsuste vastuvõtmise eesmärgil selle küsimuse käsitlemist.

| (5) | Eespool nimetatud AKV-ELi ministrite nõukogu ühisavaldusega loodi AKV-ELi ühine töörühm (edaspidi „ühine töörühm”), mille eesmärk on tagada EAKi tegevuse lõpetamine optimaalsetel tingimustel, |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud AKV-ELi ministrite nõukogu ühisavaldusega loodi AKV-ELi ühine töörühm (edaspidi „ühine töörühm”), mille eesmärk on tagada EAKi tegevuse lõpetamine optimaalsetel tingimustel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Vastavalt käesoleva otsuse artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele volitab AKV-ELi suursaadikute komitee EAKi juhatust võtma viivitamata kõik asjakohased meetmed EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks.

2.   EAKi tegevuse lõpetamisel tuleb võtta arvesse AKV-ELi partnerluslepingu III lisas määratletud EAKi järelevalveameti pädevusi ning AKV-ELi ministrite nõukogu 20. juuni 2014. aasta ühisavalduses sätestatud tingimusi.

Artikkel 2

1.   EAKi juhatus sõlmib nii pea kui võimalik ning hiljemalt 23. detsembriks 2014 lepingu kuraatoriga, et töötada välja ja rakendada ellu tegevuse lõpetamise kava ning samuti selleks, et juhtida EAKi selle tegevuse lõpetamisele viiva protsessi kestel.

2.   Tegevuse lõpetamise kava võimaldab EAKi tegevuse nõuetekohaselt lõpetada, järgides kõigi asjaomaste kolmandate osapoolte õigusi ning tagades, et käimasolevad erasektori toetamise projektid viib lõpule kas EAK ise või mõni organ, kellele saab nende juhtimise ülesandeks teha.

3.   Tegevuse lõpetamise kavas nähakse ette EAKi likvideerimise lõpetamine 31. detsembriks 2016. Tegevuse lõpetamise kava hõlmab aega, mida on vaja lõppmaksete, lõpparuannete ning finants- ja kohustuslike auditite tegemiseks, et likvideerida EAK 31. detsembriks 2016.

Artikkel 3

1.   Kooskõlas AKV-ELi partnerluslepingus, EAKi põhikirjas ja EAKi finantsmääruses sätestatud menetlusega saab AKV-ELi suursaadikute komitee EAKi juhatuse poolt vastuvõetud tegevuse lõpetamise kava.

2.   EAKi juhatus esitab AKV-ELi suursaadikute komiteele kvartaliaruanded tegevuse lõpetamise protsessis tehtud edusammude kohta.

Artikkel 4

EAKi juhatus konsulteerib ühise töörühmaga artikli 2 lõikes 1 osutatud kuraatori pädevuste kirjelduse kavandi ning samuti tegevuse lõpetamise kava ja kohustuste täitmise ettepaneku kavandi osas.

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 23. oktoober 2014

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

S. SANNINO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

1

---