# Az Európai Unió C 412/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 412 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. november 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 412

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. november 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 412/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 412/01

Euroátváltási árfolyamok

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 412/02 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 3 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 412/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 4 |
| 2014/C 412/05 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 11 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 412/02

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

3

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2014/C 412/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

4

2014/C 412/05

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 19.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. november 18.

2014/C 412/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2514 |
| JPY | Japán yen | 145,91 |
| DKK | Dán korona | 7,4439 |
| GBP | Angol font | 0,79940 |
| SEK | Svéd korona | 9,2388 |
| CHF | Svájci frank | 1,2013 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,4290 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,677 |
| HUF | Magyar forint | 305,54 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2141 |
| RON | Román lej | 4,4348 |
| TRY | Török líra | 2,7819 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4342 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4130 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7044 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5707 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6240 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 374,09 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,8083 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6605 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6733 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 158,81 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1961 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,298 |
| RUB | Orosz rubel | 58,4910 |
| THB | Thaiföldi baht | 41,006 |
| BRL | Brazil real | 3,2543 |
| MXN | Mexikói peso | 16,9671 |
| INR | Indiai rúpia | 77,2750 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2514

JPY

Japán yen

145,91

DKK

Dán korona

7,4439

GBP

Angol font

0,79940

SEK

Svéd korona

9,2388

CHF

Svájci frank

1,2013

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,4290

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,677

HUF

Magyar forint

305,54

LTL

Litván litász/lita

3,4528

PLN

Lengyel zloty

4,2141

RON

Román lej

4,4348

TRY

Török líra

2,7819

AUD

Ausztrál dollár

1,4342

CAD

Kanadai dollár

1,4130

HKD

Hongkongi dollár

9,7044

NZD

Új-zélandi dollár

1,5707

SGD

Szingapúri dollár

1,6240

KRW

Dél-Koreai won

1 374,09

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,8083

CNY

Kínai renminbi

7,6605

HRK

Horvát kuna

7,6733

IDR

Indonéz rúpia

15 158,81

MYR

Maláj ringgit

4,1961

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,298

RUB

Orosz rubel

58,4910

THB

Thaiföldi baht

41,006

BRL

Brazil real

3,2543

MXN

Mexikói peso

16,9671

INR

Indiai rúpia

77,2750

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/2

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 412/02

| 1. | 2014. november 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Airbus S.A.S. (a továbbiakban: Airbus, Franciaország) irányítása alá tartozó Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. (a továbbiakban: Airbus Asia, Szingapúr) és a Singapore Airlines Limited (a továbbiakban: SIA, Szingapúr) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Airbus Asia Training Centre (a továbbiakban: AATC, Szingapúr) felett. |
| --- | --- |

1.

2014. november 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Airbus S.A.S. (a továbbiakban: Airbus, Franciaország) irányítása alá tartozó Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. (a továbbiakban: Airbus Asia, Szingapúr) és a Singapore Airlines Limited (a továbbiakban: SIA, Szingapúr) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Airbus Asia Training Centre (a továbbiakban: AATC, Szingapúr) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az Airbus Asia esetében: repülőgéppel kapcsolatos szolgáltatások és repülőgépalkatrész-raktározási szolgáltatások irányítása és nyújtása,
  —   a SIA esetében: légi közlekedési szolgáltatások,
  —   az AATC esetében: pilótaképzési szolgáltatások nyújtása légitársaságok számára, elsődlegesen az ázsiai/csendes-óceáni régióban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az Airbus Asia esetében: repülőgéppel kapcsolatos szolgáltatások és repülőgépalkatrész-raktározási szolgáltatások irányítása és nyújtása,

—   a SIA esetében: légi közlekedési szolgáltatások,

—   az AATC esetében: pilótaképzési szolgáltatások nyújtása légitársaságok számára, elsődlegesen az ázsiai/csendes-óceáni régióban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 19.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/3

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 412/03

| 1. | 2014. november 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a 3i Group plc (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Németország) holdingvállalataként működő Diamond Holding GmbH (Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2014. november 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a 3i Group plc (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Németország) holdingvállalataként működő Diamond Holding GmbH (Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a 3i Group plc esetében: magántőkére, infrastruktúrára és adósságkezelésre irányuló befektetések, befektetéskezelés és kezelési tanácsadás,
  —   a Diamond Holding GmbH esetében: a Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (a továbbiakban: Christ) holdingvállalata,
  —   a Christ esetében: elsősorban németországi ékszer- és karóra-kiskereskedelem. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a 3i Group plc esetében: magántőkére, infrastruktúrára és adósságkezelésre irányuló befektetések, befektetéskezelés és kezelési tanácsadás,

—   a Diamond Holding GmbH esetében: a Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (a továbbiakban: Christ) holdingvállalata,

—   a Christ esetében: elsősorban németországi ékszer- és karóra-kiskereskedelem.

| 3. | Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. Az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. Az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7445 – 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 19.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/4

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2014/C 412/04

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„MIEL DES CEVENNES”

EK-szám: FR-PGI-0005-01148 – 2013.9.3.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Miel des Cévennes”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország.

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.4. osztály: Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.).

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Miel des Cévennes” mézet méhek állítják elő virágok nektárjából. Állaga lehet folyékony, kristályos vagy krémszerű.

A „Miel des Cévennes” lehet:

| — | vegyes virágméz, amely több jellegzetes cévenneki növényfajta virágjának nektárjából származik, |
| --- | --- |

—

vegyes virágméz, amely több jellegzetes cévenneki növényfajta virágjának nektárjából származik,

| — | fajtaméz,






  — | hangaméz: fehér hanga – Erica arborea, hamvas hanga – Erica cinerea, csarab – Calluna vulgaris, |
| --- | --- | --- |

—

fajtaméz,

—

hangaméz: fehér hanga – Erica arborea, hamvas hanga – Erica cinerea, csarab – Calluna vulgaris,

Erica arborea

Erica cinerea

Calluna vulgaris

| — | gesztenyeméz, |
| --- | --- |

—

gesztenyeméz,

| — | málnaméz, |
| --- | --- |

—

málnaméz,

| — | szederméz. |
| --- | --- |

—

szederméz.

Fizikai-kémiai tulajdonságok:

Fizikai-kémiai tulajdonságok:

| — | a hidroxi-metil-furfurol-tartalom legfeljebb 15 mg/kg az előállítás évének végén (augusztus és december között, a csarabméz esetében október és december között), |
| --- | --- |

—

a hidroxi-metil-furfurol-tartalom legfeljebb 15 mg/kg az előállítás évének végén (augusztus és december között, a csarabméz esetében október és december között),

| — | a víztartalom legfeljebb 19 %, kivéve a csarabmézet, amelynek esetében a víztartalom legfeljebb 21 %. |
| --- | --- |

—

a víztartalom legfeljebb 19 %, kivéve a csarabmézet, amelynek esetében a víztartalom legfeljebb 21 %.

Virágpor-analízis

Virágpor-analízis

A „Miel des Cévennes” méz virágpor-összetételét a Cévennek-hegység területén honos növényfajták pollenjei határozzák meg. A területen a következő növények pollenjei képeznek markereket: fehér hanga, hamvas hanga, csarab, gesztenye, erdei füzike, málna, pitypang, szeder, fehér here. Valamennyi mézfajtában megtalálható e markerek legalább egyike.

A nem a Cévennek területére jellemző ismert szántóföldi növények – mint a napraforgó, a repce, a lucerna és a levendula – virágából való mézgyűjtés nem engedélyezett. A szántóföldi növényekből vagy a levendulából származó pollenek csak izolált pollenként (15 %-nál kisebb arányban) lehetnek jelen a mézekben.

Az alábbi táblázat az egyes méztípusok virágporjellemzőit mutatja be:

| Méztípus | Domináns pollen
  > 45 % | Másodlagos pollen
  15 %–45 % | Izolált pollenek
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Vegyes virágméz | Gesztenye, gyümölcsfák | Búzavirág, gesztenye, hanga, málna, gyümölcsfák, szeder, baltacim | Akác, bálványfa, búzavirág, kutyabenge, földitök, csarab, imola, bogáncs, gesztenye, tölgy, aszat, szuhar, fészkesvirágzatúak, veresgyűrű som, koronafürt, keresztes virágúak, erdei füzike, hamvas hanga, fehér hanga, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, patkócím, magyal, kékcsillag, varfű, borostyán, szarvaskerep, szélfű, ökörfarkkóró, mustárfű, benge, mák, erdei fenyő, pitypang, útilapu, raponca, keserűfű, kígyógyökerű keserűfű, rododendron, szeder, baltacim, fűz, ördögszem, fenyérgamandor, varjúháj, aggófű, gyöngyvessző, bodza, kakukkfű, hárs, fehér here, réti here, sünzanót, bükköny, borostyánszőlő, kígyószisz |
| Hangafélék |
| Fehér hanga (Erica arborea) | Fehér hanga | Fehér hanga, szuhar | Akác, mandula, gesztenye, tölgy, szuhar, veresgyűrű som, koronafürt, keresztes virágúak, dárdahere, gyümölcsfák, rekettye, gólyaorr, magyal, spanyol levendula, szarvaskerep, benge, rezeda, rozmaring, rózsafélék, fűz, kakukkfű, fehér here, sünzanót, labdarózsa |
| Hamvas hanga (Erica cinerea) | Gesztenye | Szeder | Fokhagyma, búzavirág, sarlós buvákfű, csarab, tölgy, aszat, szuhar, keresztes virágúak, erdei füzike, fehér hanga, hamvas hanga, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, kékcsillag, spanyol levendula, borostyán, útilapu, rezeda, szeder, rózsafélék, baltacim, fenyérgamandor, kakukkfű, hárs, fehér here, réti here, sünzanót, napraforgó, kígyószisz |
| Közönséges csarab (calluna vulgaris) | Gesztenye, csarab | Csarab, gesztenye, szeder, fehér here, gyöngyvessző | Őszirózsa, nyugati szamócafa, üröm, búzavirág, földitök, sarlós buvákfű, csarab, tölgy, imola, bogáncs, gesztenye, aszat, szuhar, fészkesvirágzatúak, veresgyűrű som, keresztes virágúak, erdei füzike, hamvas hanga, málna, gyümölcsfák, rekettye, gólyaorr, perjefélék, napvirág, patkócím, magyal, kékcsillag, borostyán, liliomfélék, szarvaskerep, mák, erdei fenyő, pitypang, útilapu, kígyógyökerű keserűfű, szeder, fűz, baltacim, ördögszem, fenyérgamandor, szárcsafű, gyöngyvessző, kakukkfű, fehér here, réti here, sünzanót, kígyószisz |
| Gesztenye | Gesztenye | Csarab, szeder | Akác, bálványfa, réti nyúlhere, nyugati szamócafa, búzavirág, kutyabenge, sarlós buvákfű, csarab, imola, bogáncs, gesztenye, tölgy, aszat, szuharfélék, iszalag, fészkesvirágzatúak, pipacs, veresgyűrű som, keresztes virágúak, dárdahere, ezüstfa, fehér hanga, hamvas hanga, nyugati hanga, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, magyal, nebáncsvirág, kékcsillag, varfű, levendula, spanyol levendula, aranyvirág, borostyán, liliomfélék, szarvaskerep, édes lóhere, menta, mustárfű, mirtuszfélék, benge, olajfa, mák, erdei fenyő, útilapu, rezeda, rododendron, ecetfa, rozmaring, szeder, rózsafélék, baltacim, fűz, ördögszem, fenyérgamandor, kakukkfű, hárs, napraforgó, fehér here, réti here, fagyal, sünzanót, borostyánszőlő, labdarózsa, kígyószisz |
| Málna/szeder | Málna, szeder | Szeder, fehér here, gesztenye | Akác, bálványfa, szellőrózsa, üröm, medvetalp, búzavirág, puszpáng, csarab, harangvirág, szegfűfélék, pórsáfrány, imola, lószőrpálma, bogáncs, gesztenye, lonc, cikória, aszat, szuharfélék, szuhar, tölgy, fészkesvirágzatúak, veresgyűrű som, keresztes virágúak, ciprusfélék, cytinus, erdei füzike, juhar, fehér hanga, hamvas hanga, eper, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, magyal, tiszafa, kékcsillag, varfű, borostyán, liliomfélék, szarvaskerep, vadgesztenye, mák, árvácska, erdei fenyő, pitypang, útilapu, raponca, kígyógyökerű keserűfű, szeder/málna, rododendron, ecetfa, lórom, baltacim, réti füzény, fűz, ördögszem, keskenylevelű kakukkfű, gyöngyvessző, kakukkfű, hárs, fehér here, réti here, fagyal, sünzanót, borostyánszőlő |

Méztípus

Domináns pollen

> 45 %

Másodlagos pollen

15 %–45 %

Izolált pollenek

< 15 %

Vegyes virágméz

Vegyes virágméz

Gesztenye, gyümölcsfák

Búzavirág, gesztenye, hanga, málna, gyümölcsfák, szeder, baltacim

Akác, bálványfa, búzavirág, kutyabenge, földitök, csarab, imola, bogáncs, gesztenye, tölgy, aszat, szuhar, fészkesvirágzatúak, veresgyűrű som, koronafürt, keresztes virágúak, erdei füzike, hamvas hanga, fehér hanga, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, patkócím, magyal, kékcsillag, varfű, borostyán, szarvaskerep, szélfű, ökörfarkkóró, mustárfű, benge, mák, erdei fenyő, pitypang, útilapu, raponca, keserűfű, kígyógyökerű keserűfű, rododendron, szeder, baltacim, fűz, ördögszem, fenyérgamandor, varjúháj, aggófű, gyöngyvessző, bodza, kakukkfű, hárs, fehér here, réti here, sünzanót, bükköny, borostyánszőlő, kígyószisz

Hangafélék

Hangafélék

Fehér hanga (Erica arborea)

(Erica arborea)

Fehér hanga

Fehér hanga, szuhar

Akác, mandula, gesztenye, tölgy, szuhar, veresgyűrű som, koronafürt, keresztes virágúak, dárdahere, gyümölcsfák, rekettye, gólyaorr, magyal, spanyol levendula, szarvaskerep, benge, rezeda, rozmaring, rózsafélék, fűz, kakukkfű, fehér here, sünzanót, labdarózsa

Hamvas hanga (Erica cinerea)

(Erica cinerea)

Gesztenye

Szeder

Fokhagyma, búzavirág, sarlós buvákfű, csarab, tölgy, aszat, szuhar, keresztes virágúak, erdei füzike, fehér hanga, hamvas hanga, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, kékcsillag, spanyol levendula, borostyán, útilapu, rezeda, szeder, rózsafélék, baltacim, fenyérgamandor, kakukkfű, hárs, fehér here, réti here, sünzanót, napraforgó, kígyószisz

Közönséges csarab (calluna vulgaris)

(calluna vulgaris)

Gesztenye, csarab

Csarab, gesztenye, szeder, fehér here, gyöngyvessző

Őszirózsa, nyugati szamócafa, üröm, búzavirág, földitök, sarlós buvákfű, csarab, tölgy, imola, bogáncs, gesztenye, aszat, szuhar, fészkesvirágzatúak, veresgyűrű som, keresztes virágúak, erdei füzike, hamvas hanga, málna, gyümölcsfák, rekettye, gólyaorr, perjefélék, napvirág, patkócím, magyal, kékcsillag, borostyán, liliomfélék, szarvaskerep, mák, erdei fenyő, pitypang, útilapu, kígyógyökerű keserűfű, szeder, fűz, baltacim, ördögszem, fenyérgamandor, szárcsafű, gyöngyvessző, kakukkfű, fehér here, réti here, sünzanót, kígyószisz

Gesztenye

Gesztenye

Gesztenye

Csarab, szeder

Akác, bálványfa, réti nyúlhere, nyugati szamócafa, búzavirág, kutyabenge, sarlós buvákfű, csarab, imola, bogáncs, gesztenye, tölgy, aszat, szuharfélék, iszalag, fészkesvirágzatúak, pipacs, veresgyűrű som, keresztes virágúak, dárdahere, ezüstfa, fehér hanga, hamvas hanga, nyugati hanga, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, magyal, nebáncsvirág, kékcsillag, varfű, levendula, spanyol levendula, aranyvirág, borostyán, liliomfélék, szarvaskerep, édes lóhere, menta, mustárfű, mirtuszfélék, benge, olajfa, mák, erdei fenyő, útilapu, rezeda, rododendron, ecetfa, rozmaring, szeder, rózsafélék, baltacim, fűz, ördögszem, fenyérgamandor, kakukkfű, hárs, napraforgó, fehér here, réti here, fagyal, sünzanót, borostyánszőlő, labdarózsa, kígyószisz

Málna/szeder

Málna/szeder

Málna, szeder

Szeder, fehér here, gesztenye

Akác, bálványfa, szellőrózsa, üröm, medvetalp, búzavirág, puszpáng, csarab, harangvirág, szegfűfélék, pórsáfrány, imola, lószőrpálma, bogáncs, gesztenye, lonc, cikória, aszat, szuharfélék, szuhar, tölgy, fészkesvirágzatúak, veresgyűrű som, keresztes virágúak, ciprusfélék, cytinus, erdei füzike, juhar, fehér hanga, hamvas hanga, eper, gyümölcsfák, rekettye, gamandor, perjefélék, napvirág, magyal, tiszafa, kékcsillag, varfű, borostyán, liliomfélék, szarvaskerep, vadgesztenye, mák, árvácska, erdei fenyő, pitypang, útilapu, raponca, kígyógyökerű keserűfű, szeder/málna, rododendron, ecetfa, lórom, baltacim, réti füzény, fűz, ördögszem, keskenylevelű kakukkfű, gyöngyvessző, kakukkfű, hárs, fehér here, réti here, fagyal, sünzanót, borostyánszőlő

Érzékszervi tulajdonságok

Érzékszervi tulajdonságok

—   Vegyes virágméz: ez az általában nyáron előállított méz a gesztenye és a hamvas hanga keverékének jellemzőit viseli magán, tehát meleg és fás jegyeket, illetve több-kevesebb virágos jegyet hordoz. Aromája fás, friss, virágos, amely karamellre emlékeztető jegyekkel és többé-kevésbé jellemző kesernyés utóízzel egészül ki. A tavasszal előállított vegyes virágmézet a málna, a fehér hanga vagy a tavaszi mezei virágok, illetve akár az akác határozza meg. A méz ez esetben a meghatározó virágnak megfelelően a karamellre, a sült-főtt gyümölcsökre jellemző vagy virágos jegyeket hordoz. A kesernyés íz alig vagy egyáltalán nem érzékelhető. A méz színe a begyűjtés időszakától függően lehet világos árnyalatú, vagy akár sötétbarna, esetleg borostyánszínű.

Vegyes virágméz

—   Fehérhangaméz: a barna karamellre emlékeztető, erős illat. A barna karamell illatát idéző aroma, amelyet a szájban sokáig megmaradó, kesernyés utóíz kísér.

Fehérhangaméz

—   Hamvashangaméz: a hervadt rózsára emlékeztető friss, virágos illat. Az illatot idéző virágos, majd karamelles aroma, a szájban sokáig megmaradó friss jegyekkel kísérve.

Hamvashangaméz

—   Csarabméz: sötét vagy nagyon sötét borostyánszínű méz. Fás, virágos és a friss gyümölcsökre emlékeztető illat. Az illatot idéző, tartós, friss gyümölcsös és virágos aroma. Enyhe kesernyésség. A folyékony szerkezetre jellemző, zselészerű állag.

Csarabméz

—   Gesztenyeméz: meleg, fás illat (csersavas, meleg faillat, vagy a nedves fára emlékeztető illat). Az illatot idéző aroma fás jegyekkel és tartós kesernyés utóízzel.

Gesztenyeméz

—   Málnaméz: világos, kristályos méz. Nagyon gyümölcsös (a sült-főtt málnára emlékezető) illat. Nagyon gyümölcsös, savas aroma.

Málnaméz

—   Szederméz: a világostól a világos borostyánszínig terjedő színű, gyakran kristályos méz. Gyümölcsös (a sült-főtt gyümölcsökre emlékezető) illat. Hosszan tartó, gyümölcsös aroma, határozott savanykás jelleggel.

Szederméz

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

Az előállítás területét az a terület képezi, amelyen a méhészek a „Miel des Cévennes” méz előállítása céljából kihelyezik a kaptárakat. A többi művelet, azaz a mézpergetés és a csomagolás a földrajzi területen kívül is végrehajtható.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkén kötelezően fel kell tüntetni a következőket:

| — | az OFJ szerinti elnevezés: „Miel des Cévennes”, |
| --- | --- |

—

az OFJ szerinti elnevezés: „Miel des Cévennes”,

| — | a minimális címkeadatok: a termelő megnevezése, tételszám, súly, |
| --- | --- |

—

a minimális címkeadatok: a termelő megnevezése, tételszám, súly,

| — | az ellenőrző szerv neve és címe, a „tanúsította:” szót követően, |
| --- | --- |

—

az ellenőrző szerv neve és címe, a „tanúsította:” szót követően,

| — | az OFJ logója és/vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzésre utaló felirat. |
| --- | --- |

—

az OFJ logója és/vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzésre utaló felirat.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Miel des Cévennes” méz földrajzi területét a következő községek alkotják:

Ardèche megye
  : Ailhon, Antraigues-sur-Volane, Les Assions, Astet, Banne, Barnas, Borne, Burzet, Chassiers, Genestelle, Gourdon, Joyeuse, Labastide-sur-Besorgues, Labégude, Lablachère, Largentière, Laurac-en-Vivarais, Laviolle, Mayres, Mercuer, Montpezat-sous-Bauzon, Montreal, Pereyres, Rosières, Le Roux, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Laurent-les-Bains, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Paul-le-Jeune, Vals-les-Bains, Les Vans.

Ardèche megye

Aveyron megye
  : Saint-Jean-du-Bruel, Sauclières.

Aveyron megye

Gard megye
  : Alzon, Arre, Arrigas, Bessèges, Cendras, Colognac, Courry, Cros, Dourbie, Lasalle, Laval-Pradel, Mialet, Molières-Cavaillac, Pommiers, Robiac-Rochessadoule, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sauveur-de-Camprieu, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Les-Salles-du-Gardon, Sumène, Thoiras, Trèves (részben), Vabres.

Gard megye

Lozère megye
  : Altier, Bagnols-les-Bains, Bedoues, Le Bleymard, Cubières, Fraissinet-de-Fourques, Prévenchères, Saint-Julien-du-Tournel. A következő községek területének egy része: Florac, Fraissinet-de-Fourques, Gatuzières, Ispagnac, Lanuejols, Meyrueis, Saint-Etienne-du-Valdonnez, Saint-Laurent-de-Trèves, Vebron.

Lozère megye

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

Természeti tényezők

Természeti tényezők

A „Miel des Cévennes” méz földrajzi területén a Francia-középhegységet délkelet felől szegélyező, alapvetően a herciniai hegységképződés során keletkezett kőzetekből álló hegylánc húzódik végig. Az igen változatos geológiájú területet nagyon régi kőzetek alkotják, amelyek között előfordul átalakult mészkő, jelentős mennyiségű pala és gneisz, valamint homokkő és csillámpala.

A „Miel des Cévennes” méz földrajzi területén főleg két klíma, a hegyvidéki és a mediterrán éghajlat találkozik. E földrajzi térség mediterrán oldalán óceáni hatások is érvényesülnek, így a területen a biológiai sokféleségnek kedvező, összetett éghajlat alakul ki. A hegyvidéki éghajlat a hegyfokokon és a magaslati fennsíkokon, illetve az azokat övező hegyoldalakon jellemző.

A nagyon tagolt domborzat miatt különböző mikroklímák alakulnak ki, jelentősen eltérő hőmérsékletekkel és csapadékmennyiséggel, ami befolyással van a flóra eloszlására a területen, valamint a virágzás időszakára is.

A hőmérséklet a tengerszint feletti magasságtól, illetve a földrajzi elhelyezkedéstől függően változik. A magasan fekvő területeken nyáron mérsékelt, télen hideg éghajlat uralkodik. A völgyekben nyáron magasabb a hőmérséklet (körülbelül 8 °C eltérés tapasztalható a magaslati területek évi átlaghőmérsékletéhez képest). A völgyek katlanszerű zártsága miatt nagy különbség van a déli és az északi lejtők éghajlata között.

A földrajzi terület geomorfológiai és éghajlati jellemzői egy jellegzetes, a mezőgazdasági tevékenységek által alakított vegetáció jelenlétének kedveznek:

| — | a Cévennek déli és délkeleti részén lévő alacsony fekvésű területeken és a völgyek száraz, sziklás lejtőin a tölgy, a fehér hanga és a szuhar határozza meg a vegetációt. A szilikátos völgyek nyílt térségeinek természetes vagy művelt legelőin a fűfélék, illetve más növényfajták, mint a szarvaskerep, a pitypang, a raponca, a rekettye, a herék, az úgynevezett fehér és sárga cedon, valamint az erdei füzike az uralkodók. |
| --- | --- |

—

a Cévennek déli és délkeleti részén lévő alacsony fekvésű területeken és a völgyek száraz, sziklás lejtőin a tölgy, a fehér hanga és a szuhar határozza meg a vegetációt. A szilikátos völgyek nyílt térségeinek természetes vagy művelt legelőin a fűfélék, illetve más növényfajták, mint a szarvaskerep, a pitypang, a raponca, a rekettye, a herék, az úgynevezett fehér és sárga cedon, valamint az erdei füzike az uralkodók.

| — | Közepes magasságban (körülbelül 400 métertől kezdődően) található a gesztenyefás övezet, amely a Cévennek völgyeinek nagy részét borítja. Ez a fafajta a galloromán korban kezdett nagy számban meghonosodni a földrajzi területen, majd a középkorban még jobban elterjedt. E vegetációs övben, de a magasabban fekvő nyílt térségekben is megjelenhetnek a területet visszahódító fajták, például a szeder. |
| --- | --- |

—

Közepes magasságban (körülbelül 400 métertől kezdődően) található a gesztenyefás övezet, amely a Cévennek völgyeinek nagy részét borítja. Ez a fafajta a galloromán korban kezdett nagy számban meghonosodni a földrajzi területen, majd a középkorban még jobban elterjedt. E vegetációs övben, de a magasabban fekvő nyílt térségekben is megjelenhetnek a területet visszahódító fajták, például a szeder.

| — | A magasság növekedésével egyre inkább az alacsony, fás szárú növények és a mezőket borító hamvas hanga és csarab túlsúlya jellemzi a vegetációt. |
| --- | --- |

—

A magasság növekedésével egyre inkább az alacsony, fás szárú növények és a mezőket borító hamvas hanga és csarab túlsúlya jellemzi a vegetációt.

| — | A hegyi (900 méter feletti) vegetációs öv hűvös, nedves hegyoldalain találhatók a bükkösök, amelyeket a XIX. században ültetett nagy kiterjedésű lombhullató és tűlevelű (jegenye-, luc-, vörösfenyő) erdők tarkítanak. E hegyi övezetben nőnek ezenkívül a málnabokrok. |
| --- | --- |

—

A hegyi (900 méter feletti) vegetációs öv hűvös, nedves hegyoldalain találhatók a bükkösök, amelyeket a XIX. században ültetett nagy kiterjedésű lombhullató és tűlevelű (jegenye-, luc-, vörösfenyő) erdők tarkítanak. E hegyi övezetben nőnek ezenkívül a málnabokrok.

| — | A szinte szubalpesi övezetben, különösen az Aigoual-hegy magasságában gyér növényzet (trifólium, árnika stb.) alkotta természetes gyep található. |
| --- | --- |

—

A szinte szubalpesi övezetben, különösen az Aigoual-hegy magasságában gyér növényzet (trifólium, árnika stb.) alkotta természetes gyep található.

Emberi tényezők

Emberi tényezők

A „Miel des Cévennes” méz előállítása nagyon régi időkre nyúlik vissza a földrajzi területen.

Számos különböző írott forrás és szóbeli beszámoló tanúskodik a területen folytatott hagyományos mézkészítésről, amelyhez a gesztenyefák törzséből vájt kaptárakat használtak: ezek az úgynevezett „fatörzskaptárak”, amelyeket a helyi dialektusban „brusc”-nek is neveznek. A fatörzskaptárakat helyben készítették el, és használatuk, különösen a méz gyűjtése és kinyerése különös szakértelmet igényelt, ám ezzel a módszerrel nem lehetett nagy hozamot elérni. E hagyomány máig él a helyiek emlékezetében, amint azt egyes régi cévenneki gazdálkodókkal folytatott beszélgetések részletei is bizonyítják. Néhány gazdaságban, a hagyományos tevékenység felidézése céljából ma is őriznek fatörzskaptárakat, azonban azok már nem vesznek részt a kereskedelmi célú méztermelésben, legfeljebb az örökség megóvása céljából.

A méhészek az idők folyamán különleges szaktudásra tettek szert a méztermelés terén, különös tekintettel a kaptárak helyének megválasztására. Egy méhészek beszámolóit összefoglaló írás (Revue du Parc national des Cévennes, 1981) szerint bizonyos helyek – figyelembe véve a napsütést, a szelet, a magasságot stb. – kedvezőbbek másoknál. Az e tényezőkhöz való alkalmazkodás a cévenneki méhészet sajátossága, mivel a terület adottságai itt komoly korlátokat szabnak a tevékenységnek. A gyűjtőterület meghatározása errefelé nem olyan egyszerű, mint más területeken, ahol elég kijelölni egy 3 km-es körzetet a kaptárak körül. A méhésznek itt figyelembe kell vennie a sokszor kiszámíthatatlan időjárást, a völgyek nagyon különböző elhelyezkedését, a mély völgyekkel tagolt domborzatot.

Revue du Parc national des Cévennes

Az utóbbi évtizedekben a régi eszközöket és módszereket korszerű méhészetek váltották fel, és az ágazat hosszú hanyatlás után újra fellendülésnek indult.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Miel des Cévennes” méz sajátossága a földrajzi területen honos virágoknak tulajdonítható egyedi jelleg, amely az itt előállított valamennyi méztípus pollenösszetételében megmutatkozik. A „Miel des Cévennes” mézben jelen lévő legjellegzetesebb markerek a csarab, az erdei füzike, a fehér hanga, a hamvas hanga, a málna, a pitypang, a szeder és a fehér here. Mindezeket a gesztenye egészíti ki, amely domináns vagy másodlagos pollenként a legtöbb mézet meghatározza.

E jellegzetes pollenösszetételben csak izolált pollenként (kevesebb mint 15 %-ban) lehetnek jelen a szántóföldi növények vagy a levendula pollenjei. Ez a követelmény hozzájárul a „Miel des Cévennes” méz hírnevéhez, mely szerint ez egy tipikus méz, amely nagyon különbözik attól, amit a szomszédos Provence-ban készítenek.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A „Miel des Cévennes” méz egyedisége a cévenneki flóra változatosságának közvetlen következménye. E sokféleség a különböző éghajlati és geomorfológiai paraméterek együttes jelenlétének tulajdonítható, amelyek döntő hatást gyakorolnak a természetes módon növő hangák, az erdei füzike, a málna, a pitypang, a szederfélék, a fehér here és a gesztenye – a középhegységben egyedüliként elterjedt fafajta – által meghatározott tipikus növénypopulációkra.

A „Miel des Cévennes” méz emellett a méhészek szaktudásának gyümölcse, akik megismerték e terület sajátosságait, hogy olyan tipikus mézeket állítsanak elő, amelyek egyediségét a kaptárak elhelyezése és a gyűjtőterület kiválasztása, ezáltal pedig a cévenneki flóra nagy változatosságának kihasználása adja.

A „Miel des Cévennes” mézet számos mű megemlíti.

Az „Histoire de Montpellier” című mű (G. Cholvy, 1984) a helyi kereskedelmet felidézve utal a mézre: „e rövid szünetet követően ismét felbukkannak a Közel-Keletre irányuló szállítmányok, amelyekben ott van a Cévennekben és Corbières-ben készített méz, az olaj...”.

„e rövid szünetet követően ismét felbukkannak a Közel-Keletre irányuló szállítmányok, amelyekben ott van a Cévennekben és Corbières-ben készített méz, az olaj...”

A „Miel des Cévennes” méz egyedi jellegét a „Revue du Parc national des Cévennes” (1981) is megemlíti, kifejtve, hogy e termék kedvelői „nem levendulamézet fognak fogyasztani”, hanem attól teljesen eltérő ízekkel és aromákkal fognak találkozni.

A „Miel des Cévennes” méz gyakran szerepel a helyi termékeket bemutató vagy turisztikai kiadványokban, mint a „Guide du Petit Futé” (2012) (36. o.), a „GéoGuide Languedoc” (2012), a „Guide Michelin Languedoc-Roussillon” stb. A mézet a földrajzi terület vagy azzal határos területek turisztikai hivatalainak weboldalai is kiemelik („Cévennes-Mont Lozère”, „Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère”, „Cévennes.org”, „Cévennes-Méditerranée”, „Tourisme Gard”, „Cévennes Tourisme” stb.).

A „Miel des Cévennes” méz évek óta külön kategóriát képez a Languedoc-Roussillonban a regionális mezőgazdasági kamara által szervezett regionális mézversenyen, ami jól mutatja a termék hírnevét.

A mézet különféle ételkészítmények fontos összetevőjeként használja több cukrászati és élelmiszer-ipari vállalkozás, például az aveyroni „Maison Papillon”, amely „Miel des Cévennes” mézet tartalmazó pástétomokat készít, a bollène-i Ickowicz cég, amely ezzel a mézzel előállított kisméretű piskótákat (ún. financier-ket) értékesít, vagy éppen a lyoni „Confiserie Violette et Berlingot”, amely „Miel des Cévennes” mézzel készített medvecukrot kínál.

financier-

A „Miel des Cévennes” mézet neves séfek szerepeltetik menüjükben, többek között a két Michelin-csillagos séf, Jérôme Nutile, a nîmes-i Vatel étterem, valamint a séfek által üzemeltetett, „Militant du Goût” elnevezésű weboldal.

A „Miel des Cévennes” méz, vagy a felhasználásával készített termékek a legismertebb párizsi csemegeüzletek – mint a „La maison du miel”, a „Bellota-Bellota” vagy a „La grande épicerie de Paris” – kínálatában is szerepelnek.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

---

| 19.11.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/11

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2014/C 412/05

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„KRČKI PRŠUT”

EK-szám: HR-PGI-0005-01204-2014.3.3.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Krčki pršut”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Horvát

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Krčki pršut” sertéssonkából készített, a medencecsontot nem tartalmazó, szárítással tartósított húsipari termék, amelyet tengeri sóval és fűszerekkel szárazon sóznak, füstölés nélkül levegőn szárítanak, majd összesen legalább egy éven át szárítanak és érlelnek.

A „Krčki pršut” sonkának forgalomba hozatalkor a következő érzékszervi tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

a)   külső megjelenés: gömbölyded forma, szabályosan lekerekített szélekkel, disztális rész (láb) nélkül, a nyitott mediális részen nincsenek sem kilógó részek, sem repedések, illetve máshol sincsenek egyéb folytonossági hiányok, amelyek hátrányosan érintenék a termék megjelenését; a combcsontfej alatt korlátozott mértékben, 12 cm-nél nem hosszabb szakaszon látható az izomszövet. Az érlelés során keletkező repedéseket be lehet borítani sertészsírból, búza- vagy rizslisztből, tengeri sóból és őrölt borsból készült keverékkel;

külső megjelenés

b)   íz és aroma: édeskés és mérsékelten sós íz; az érett, szárított sertéshús enyhe, jellegzetes aromája;

íz és aroma

c)   keresztmetszet: az egységesen rózsaszínes-vöröses húsos részt fehér zsírszövet teszi márványossá;

keresztmetszet

d)   állag: puha állag, amely megkönnyíti a megfelelő felszeletelést; a termék külső peremén sincsenek kemény, nehezen vágható, sötét részek;

állag

e)   tömeg: több mint 6,5 kg;

tömeg

f)   kémiai jellemzők:

kémiai jellemzők

| — | víz: 40–60 %, |
| --- | --- |

—

víz: 40–60 %,

| — | nátrium-klorid: 4–8 %, |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid: 4–8 %,

| — | vízaktivitás: kevesebb mint 0,93 aw. |
| --- | --- |

—

vízaktivitás: kevesebb mint 0,93 aw.

w

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Krčki pršut” sonkát csak húshasznú sertésfajtákból, keresztezett vagy nemesített sertésfajtákból vagy a felsoroltak bármilyen kombinációjú keresztezéséből származó sertésfajtákból nyert friss sonkából kell előállítani.

A sonka megjelenése: a sonkát az utolsó ágyéki (v. lumbales) és első keresztcsonti (v. sacrales) csigolya közötti vágással kell leválasztani a hasított sertés féltestről. A sonka nem tartalmazhatja a medencecsontokat, azaz a csípőcsontot (os ilium), az ülőcsontot (os ischii), a szeméremcsontot (os pubis), a keresztcsontot (os sacrum) és a farokcsigolyát (v. caudales). A sonkát ott kell leválasztani a csípőről és a csípőízületről (articulatio coxae), ahol a combcsontfej (caput femoris) a medencecsont ízületi gödréhez kapcsolódik. Az ülőcsontnak (tuber ischii) csak a porcos része maradhat a sonkán. A sonkában lévő izmokat szabályosan, félkör alakban kell körbe metszeni úgy, hogy a levágott sonka közelebbi pereme kb. 10–15 centiméterre legyen a combcsontfejtől (caput femoris). A lábat a proximális lábtövekkel együtt a lábtőízületnél (articulatio tarsi) távolítják el a sonkáról. Csak a csülök azon pontja (tuber calcanei) maradhat a combon és a szárkapocscsonton, amely felett a sonkát megkötözik, majd felakasztják száradni. A mediális és laterális részeken a sonkát bőr és szubkután zsír borítja. A nyitott mediális részen nem lehetnek kilógó izomrészek, míg a szubkután zsírt tartalmazó bőr disztális részének lekerekítettnek kell lennie.

Húsminőség: A friss sonkán semmilyen sérülés jelei nem lehetnek. A húsnak vöröses-rózsaszín színűnek és feszes állagúnak kell lennie, a felülete nem lehet vizenyős (RFN minőségi kategória). A feldolgozóüzembe történő szállításkor a sonka félighártyás izom területén mért pH-értékének 5,5 és 6,0 között kell lennie.

Faggyússág: A frissen levágott sonka külső felét – a combcsontfej alatt függőlegesen mérve – körülbelül 25 mm vastag zsírréteg borítja. A zsírréteg vastagsága (a bőrrel együtt) semmiképpen nem lehet 15 mm-nél kevesebb.

A sonka a hűtésen kívül más tartósítási eljárásnak nem vethető alá. Az állat levágása és a sonka sózása között eltelt időnek 24 és 120 óra között kell lennie.

A „Krčki pršut” előállításához használt, levágott sonka tömegének legalább 12 kg-nak kell lennie.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Krčki pršut” összes előállítási műveletét a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elvégezni. Az előállítási folyamat a következő szakaszokból áll: sózás, préselés, szárítás és érlelés.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Krčki pršut” egy darabban, egész sonkaként, valamint kicsontozott egész sonkát, kisebb-nagyobb darabokra vágott vagy szeletelt sonkát tartalmazó csomagok formájában kerülhet forgalomba. A csomagolt sonkát vákuum- vagy védőgázas csomagolásban kell forgalomba hozni.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

Az érlelési szakaszt követően azokra a sonkákra, amelyek az előírt vizsgálatok eredménye szerint a termékleírásban meghatározott valamennyi fizikai-kémiai és érzékszervi tulajdonsággal rendelkeznek, ráégetik a „Krčki pršut” együttes védjegyet.

Forgalomba hozatalkor – mind egész sonka, mind bármely formában csomagolt sonka esetében – a termék nevének tartalmaznia kell az együttes védjegyet és a „Krčki pršut” feliratot. Az együttes védjegy alább látható:

Image

A „Krčki pršut” feliratot egyértelműen olvasható, kitörölhetetlen módon kell feltüntetni, és a betűk méretének, típusának és színének kiemeltebbnek kell lennie, mint bármilyen más címkének, ideértve az együttes védjegyet, az előállítási tételszámot (sorozatszámot) és a termelő védjegyét, az általa elhelyezett képeket és feliratokat is.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Krčki pršut” előállítása kizárólag Krk szigetén történhet. Krk szigete hat helyi önkormányzati kerületre van felosztva: Krk városa, valamint Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat és Vrbnik járások. Egyes helyi önkormányzati kerületek közigazgatási határai átnyúlnak egyéb, Krk szigetén kívül található közeli kis szigetekre (Košljun, Prvić, Plavnik), amelyeken azonban nem engedélyezett a „Krčki pršut” előállítása.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

Krk szigetét forró nyarakkal színesített, mérsékelten meleg, párás éghajlat jellemzi, a tenger meleg vízének következtében pedig évi középhőmérséklete több mint 4 °C-kal magasabb, mint az a sziget mérete alapján várható lenne. A termék előállítására nézve a legfontosabb éghajlati tényező a hús szárítása szempontjából kedvező szél. A sziget legerősebb és egyben uralkodó széljárása a bóra, amely leggyakrabban kelet-északkeleti és északkeleti irányból fúj. A bóra száraz, hideg szél, amely a legtöbbször és legerősebben télen fúj, nyáron pedig ritkábban és gyengébben jelentkezik. Bár az éves és évszakos széliránydiagramok a sziget egyes pontjait tekintve eltérőek, a téli időszak átlagosan 44–70 százalékában szinte mindenhol az északi negyed hideg, száraz szelei az uralkodóak.

Krk szigetének lakosai, akik nemzedékről nemzedékre finomították és tökéletesítették a sonka előállítási eljárását, mindig is ügyesen kamatoztatták a szigetnek a sonka szárítása szempontjából kedvező természeti adottságait. Számos máig fennmaradt írásos dokumentum igazolja, hogy a szigeten régóta jelen van a sertéstenyésztés és a hússzárítás gyakorlata.

Cubich a sziget életéről szóló, 1874-es leírásában bemutatja a sertéshús sózásának hagyományát, megemlítve, hogy a szigetlakók „friss, sózott vagy füstölt sertéshúst esznek”, és „...a csőtésztára sonkadarabokat tartalmazó szószt öntenek” (Giambattista Cubich, Notizie naturali e storiche sull’Isola di Veglia [Krk szigete természeti adottságainak és történelmének bemutatása], Trieszt, 1874, 101. és 143. oldal).

A Krk szigetén található Vrbnik város lakóinak életét és szokásait taglaló, 1901-es beszámolójában Žic leírja a sertések levágásának és a sonka sózásának módját (I. Žic, Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe [Vrbnik {Krk szigete}, Életmód és szokások, Ételek és fogások], in: Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena, Zágráb, 1901, VI. évfolyam, 1. szám, 3–6. oldal).

A Krčki zbornik című gyűjteményben (Krk, 1986, 16. évfolyam, 426. oldal) megemlítik, hogy Krk szigetén sózzák a sertéshúst, különösen a szalonnát és a sonkát.

Košljun szigetének ferences rendi kolostorában találtak egy receptgyűjteményt, amely a sertéssonka készítésének egy régi receptjét is tartalmazza.

Krk szigetének enyhe éghajlata és a turizmus jelentős fejlődése közvetlenül befolyásolták a sonkakészítést, és hozzájárultak a termék hírnevének kialakulásához és elterjedéséhez. A turizmus növekedésével a sertéstenyésztő gazdaságok száma csökkent, és a sonkakészítéshez szükséges nyersanyagot a szárazföldről kezdték el beszerezni.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Krčki pršut” régóta fennálló hírnevének és a hagyományos receptet alkalmazó termelők ismereteinek és szakértelmének köszönheti különleges jellegét.

Krk szigetén a sertéstenyésztés és a sertéshús sózással történő tartósításának gyakorlata egészen a középkorra nyúlik vissza. A sózási és érlelési technikákat nemzedékről nemzedékre adták át, aminek eredményeképpen – még a huszadik század közepén is – valamennyi tehetősebb család foglalkozott sertéstenyésztéssel és sózással tartósította a húst. Bár a „Krčki pršut” készítésének hagyománya a távoli múltba vezethető vissza, jelentősebb hírnévre csak a huszadik század közepén, a turizmus fejlődésével tett szert. A „Krčki pršut” azon kevés helyi termék közé tartozik, amelyek minőségi és mennyiségi szempontból egyaránt képesek megfelelni az idegenforgalmi piac által támasztott követelményeknek. A turisták felismerték a „Krčki pršut” minőségét, különleges tulajdonságait és az adott földrajzi területhez való kötődését (Inozemni novinari o otoku Krku [Külföldi újságírók beszámolói Krk szigetéről], Krčki zbornik 15, Krk, 1986, 199. oldal; Jela otoka Krka [Krk szigetének különleges ételei], 1989, 22. és 87. oldal), és a termék iránti kereslet évről évre nő. Az 1990-es évek közepétől a helyi éttermek a korábban szokásos „helyi sonka (pršut)” elnevezés helyett egyre inkább a „Krčki pršut” megnevezést kezdték használni (lásd a Žužić húspiac fuvarleveleit, a Konoba Porat, a Hotel Pinia, a Restoran Bimal és a Restoran Rivica étlapjait).

A „Krčki pršut” hosszú történelme során az előállítási folyamat és a késztermék olyan egyedi jellemzőkre tett szert, amelyek egyértelműen megkülönböztetik a „Krčki pršut” sonkát a szomszédos régiókban (pl. az Isztrián és Dalmáciában) előállított sonkáktól.

A „Krčki pršut” a bőrt és a szubkután zsírt is tartalmazza, a látható izomszövetet viszont – a repedések kivételével – nem borítják be zsírral. A sózási szakaszban a són kívül egyéb fűszereket (bors, rozmaring és babérlevél) is használnak, a szárítási szakaszban azonban nem megengedett a sonka füstölése. Ennek a jellegzetes előállítási folyamatnak köszönhetően az izmok és a zsír sajátos tulajdonságokat vesz fel, amelyek hosszú, (a sózás kezdetétől a késztermékig) legalább 12 hónapos érlelési folyamat után alakulnak ki.

A készterméken az izomszövet állaga puha, ennek köszönhetően könnyebb megfelelően szeletelni. A rózsaszínes-vöröses szeleteket zsírszövet teszi márványossá, és a sonka külső peremén nincsenek kemény, nehezen vágható, sötét részek.

A helyes eljárással készített „Krčki pršut” a lassan, hosszú ideig érlelt, szárított sertéshús enyhe, jellegzetes ízével rendelkezik, amely a maga teljességében élvezhető, mivel nem fedi el a füst aromája.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Krk szigetének éghajlati adottságai, különösen a téli, hideg, száraz szelek előfordulása és gyakorisága, mivel ezek nagyon kedvezőek a hússzárítás és így a sonkakészítés szempontjából, amelynek első szakasza (sózás) hagyományosan az év hideg időszakában (november és március között) kezdődik. Az évnek ebben a szakában a hideg és száraz levegő természetes módon megakadályozza a hús megromlását, ezzel lehetővé téve a hús füstölés nélküli megfelelő szárítását és fokozatos érlelését. A tenger közelsége és a só hozzáférhetősége szintén olyan tényezők, amelyek hozzájárultak e szárított hústermék előállításának fejlődéséhez. Krk lakosai hosszú ideje a lehető legjobban kiaknázták ezeket a kedvező természeti adottságokat, és a sertéshús szárítására vonatkozó ismeretek a nemzedékről nemzedékre továbbadott kulturális örökség részévé váltak. A sonkakészítés technikáját hosszú időn át tökéletesítették és alakították, amíg végül Krk szigetén olyan előállítási eljárás született, amely – talán a szárazföldi területekkel való ritka kommunikáció és érintkezés miatt is – számos műveletében különbözik a szomszédos, szárazföldi területeken szokásos technikáktól.

Bár a „Krčki pršut” hírneve lassanként, hosszú idő alatt alakult ki, az utóbbi 50 év idegenforgalmi fejlődése jelentette a legnagyobb előrelépést a termék ismertsége terén. A „Krčki pršut” azon kevés helyi termék közé tartozik, amelyeket azonnal megismertettek a turistákkal, és amelyek minőségi és mennyiségi szempontból egyaránt képesek megfelelni a turisták igényeinek.

A turisták számának növekedése és a „Krčki pršut” állandó jelenléte az éttermek kínálatában nem csak a termék hírnevének szélesebb körű elterjedéséhez járult hozzá, de egyre nagyobb keresletet is teremtett iránta, ezzel előmozdítva a „Krčki pršut” kereskedelmi léptékű előállítását.

A „Krčki pršut” mára a helyi gasztronómia egyik csúcstermékévé vált, amely nélkül már elképzelhetetlenek a helyi specialitásokat kínáló vendéglők étlapjai.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

---