# Den Europæiske Unions C 412/2014

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 412 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang19. november 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 412

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang19. november 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 412/01 | Euroens vekselkurs | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 412/01

Euroens vekselkurs

1

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 412/02 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7381 — Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7445 — 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 3 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 412/04 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 4 |
| 2014/C 412/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 11 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2014/C 412/02

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7381 — Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7445 — 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

3

ANDET

Europa-Kommissionen

2014/C 412/04

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

4

2014/C 412/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 19.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 412/1

---

Euroens vekselkurs (1)

18. november 2014

2014/C 412/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2514 |
| JPY | japanske yen | 145,91 |
| DKK | danske kroner | 7,4439 |
| GBP | pund sterling | 0,79940 |
| SEK | svenske kroner | 9,2388 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2013 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,4290 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,677 |
| HUF | ungarske forint | 305,54 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| PLN | polske zloty | 4,2141 |
| RON | rumænske leu | 4,4348 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,7819 |
| AUD | australske dollar | 1,4342 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4130 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,7044 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5707 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6240 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 374,09 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,8083 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6605 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6733 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 158,81 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1961 |
| PHP | filippinske pesos | 56,298 |
| RUB | russiske rubler | 58,4910 |
| THB | thailandske bath | 41,006 |
| BRL | brasilianske real | 3,2543 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,9671 |
| INR | indiske rupee | 77,2750 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2514

JPY

japanske yen

145,91

DKK

danske kroner

7,4439

GBP

pund sterling

0,79940

SEK

svenske kroner

9,2388

CHF

schweiziske franc

1,2013

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,4290

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,677

HUF

ungarske forint

305,54

LTL

litauiske litas

3,4528

PLN

polske zloty

4,2141

RON

rumænske leu

4,4348

TRY

tyrkiske lira

2,7819

AUD

australske dollar

1,4342

CAD

canadiske dollar

1,4130

HKD

hongkongske dollar

9,7044

NZD

newzealandske dollar

1,5707

SGD

singaporeanske dollar

1,6240

KRW

sydkoreanske won

1 374,09

ZAR

sydafrikanske rand

13,8083

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6605

HRK

kroatiske kuna

7,6733

IDR

indonesiske rupiah

15 158,81

MYR

malaysiske ringgit

4,1961

PHP

filippinske pesos

56,298

RUB

russiske rubler

58,4910

THB

thailandske bath

41,006

BRL

brasilianske real

3,2543

MXN

mexicanske pesos

16,9671

INR

indiske rupee

77,2750

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 19.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 412/2

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7381 — Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2014/C 412/02

| 1. | Den 10. november 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. (»Airbus Asia«, Singapore), som kontrolleres af Airbus S.A.S. (»Airbus«, Frankrig), og Singapore Airlines Limited (»SIA«, Singapore) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Airbus Asia Training Centre (»AATC«, Singapore), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 10. november 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. (»Airbus Asia«, Singapore), som kontrolleres af Airbus S.A.S. (»Airbus«, Frankrig), og Singapore Airlines Limited (»SIA«, Singapore) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Airbus Asia Training Centre (»AATC«, Singapore), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Airbus Asia: forvaltning og levering af ydelser i forbindelse med aktiviteter, som vedrører luftfartøjer og oplagring af reservedele til luftfartøjer.
  —   SIA: luftfartsydelser.
  —   AATC: træning af piloter til luftfartsselskaber, hovedsagligt i Asien og Stillehavsregionen. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Airbus Asia: forvaltning og levering af ydelser i forbindelse med aktiviteter, som vedrører luftfartøjer og oplagring af reservedele til luftfartøjer.

—   SIA: luftfartsydelser.

—   AATC: træning af piloter til luftfartsselskaber, hovedsagligt i Asien og Stillehavsregionen.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7381 — Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7381 — Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd./Singapore Airlines Limited/Airbus Asia Training Centre sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

| 19.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 412/3

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7445 — 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2014/C 412/03

| 1. | Den 12. november 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved 3i Group plc (Det Forenede Kongerige) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Diamond Holding GmbH (Tyskland), holdingselskabet for Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Tyskland), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 12. november 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved 3i Group plc (Det Forenede Kongerige) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Diamond Holding GmbH (Tyskland), holdingselskabet for Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Tyskland), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   3i Group plc: investeringer, investeringsforvaltning og rådgivning om forvaltning af privat aktiekapital, infrastruktur og gældsforvaltning
  —   Diamond Holding GmbH: holdingselskab for Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (»Christ«)
  —   Christ: forhandler af smykker og ure, som hovedsagligt er aktiv i Tyskland. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   3i Group plc: investeringer, investeringsforvaltning og rådgivning om forvaltning af privat aktiekapital, infrastruktur og gældsforvaltning

—   Diamond Holding GmbH: holdingselskab for Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (»Christ«)

—   Christ: forhandler af smykker og ure, som hovedsagligt er aktiv i Tyskland.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionens om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionens om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7445 — 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7445 — 3i Group plc/Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 19.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 412/4

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 412/04

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»MIEL DES CEVENNES«

EF-nr.: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Miel des Cévennes«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Miel des Cévennes« er en honning, der fremstilles af bier på basis af blomsternektar. Den findes i flydende, krystalliseret eller cremet form.

»Miel des Cévennes« kan være:

| — | fra flere blomsterarter: hovedsagelig karakteriseret ved en blanding af flere typiske plantearter fra Cevennerne |
| --- | --- |

—

fra flere blomsterarter: hovedsagelig karakteriseret ved en blanding af flere typiske plantearter fra Cevennerne

| — | enkeltblomstret:






  — | lynghonning: — trælyng — Erica arborea, grålyng — Erica cinerea, hedelyng — Calluna vulgaris |
| --- | --- | --- |

—

enkeltblomstret:

—

lynghonning: — trælyng — Erica arborea, grålyng — Erica cinerea, hedelyng — Calluna vulgaris

Erica arborea

Erica cinerea

alluna vulgaris

| — | kastanjehonning |
| --- | --- |

—

kastanjehonning

| — | hindbærhonning |
| --- | --- |

—

hindbærhonning

| — | brombærhonning |
| --- | --- |

—

brombærhonning

Fysisk-kemiske egenskaber:

Fysisk-kemiske egenskaber:

| — | indhold af hydroxymethylfurfural (HMF) ≤ 15 mg/kg i slutningen af produktionsåret (mellem august og december, men for hedelynghonning mellem oktober og december) |
| --- | --- |

—

indhold af hydroxymethylfurfural (HMF) ≤ 15 mg/kg i slutningen af produktionsåret (mellem august og december, men for hedelynghonning mellem oktober og december)

| — | vandindhold ≤ 19 % med undtagelse af hedelynghonning, hvis vandindhold er ≤ 21 %. |
| --- | --- |

—

vandindhold ≤ 19 % med undtagelse af hedelynghonning, hvis vandindhold er ≤ 21 %.

Pollenegenskaber

Pollenegenskaber

»Miel des Cévennes« har et pollenspektrum, som består af pollen fra de botaniske arter, der findes i Cevennerne. Følgende pollen fungerer som markører for området: trælyng, grålyng, hedelyng, kastanje, dueurt, hindbær, mælkebøtte, brombær, hvidkløver. For hver honning identificeres mindst én af disse markører.

Indsamling af honning opsuget fra blomstrende markafgrøder, der ikke er specifikke for Cevennerne, f.eks. solsikke, raps, lucerne og lavendel, er ikke tilladt. Pollen fra blomstrende markafgrøder eller fra lavendel må kun identificeres som isolerede pollen (mindre end 15 %).

Nedenstående skema angiver de pollenegenskaber, der er særlige for hver honningtype:

| Honningtype | Dominerende pollen
  > 45 % | Andre pollen
  15 %-45 % | Isolerede pollen
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Honning fra flere blomsterarter | Kastanje, frugttræer. | Kornblomst, kastanje, lyng, hindbær, frugttræer, brombær, esparsette. | Akacie, skyrækker, kornblomst, tørst, galdebær, hedelyng, knopurt, mandstro, kastanje, eg, tidsel, soløjetræ, kurvplanter, rød kornel, kronvikke, korsblomst, dueurt, grålyng, trælyng, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, hestesko, kristtorn, munke, blåhat, vedbend, kællingetand, bingelurt, kongelys, sennep, vrietorn, valmue, fyr, mælkebøtte, vejbred, rapunselklokke, pileurt, slangeurt, rhododendron, brombær, esparsette, pil, skabiose, klasekortlæbe, stenurt, brandbæger, spiræa, hyld, timian, lind, hvidkløver, rødkløver, tornblad, vikke, vildvin, slangehoved |
| Lyng |
| Trælyng (Erica arborea) | Trælyng. | Trælyng, soløjetræ. | Akacie, mandel, kastanje, eg, soløjetræ, rød kornel, kronvikke, korsblomst, ærteblomst, frugttræer, gyvel, storkenæb, kristtorn, sommerfuglelavendel, kællingetand, vrietorn, reseda, rosmarin, roser, pil, timian, hvidkløver, tornblad, kvalkved |
| Grålyng (Erica cinerea) | Kastanje. | Brombær. | Hvidløg, kornblomst, hareøre, hedelyng, eg, tidsel, soløjetræ, korsblomst, dueurt, trælyng, grålyng, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, munke, sommerfuglelavendel, vedbend, vejbred, reseda, brombær, roser, esparsette, klasekortlæbe, timian, lind, hvidkløver, rødkløver, tornblad, solsikke, slangehoved. |
| Hedelyng (calluna vulgaris) | Kastanje, hedelyng. | Hedelyng, kastanje, brombær, hvidkløver, spiræa. | Asters, jordbærtræ, malurt, kornblomst, galdebær, hareøre, hedelyng, eg, knopurt, mandstro, kastanje, tidsel, soløjetræ, kurvplanter, kornel, korsblomst, dueurt, grålyng, hindbær, frugttræer, gyvel, storkenæb, græsser, soløje, hestesko, kristtorn, munke, vedbend, liljer, kællingetand, valmue, fyr, mælkebøtte, vejbred, slangeurt, brombær, pil, esparsette, skabiose, klasekortlæbe, sarsaparil, spiræa, timian, hvidkløver, rødkløver, tornblad, slangehoved. |
| Kastanje | Kastanje. | Hedelyng, brombær. | Akacie, skyrækker, rundbælg, jordbærtræ, kornblomst, tørst, hareøre, hedelyng, knopurt, mandstro, kastanje, eg, tidsel, soløjefamilien, klematis, kurvplanter, kornvalmue, rød kornel, korsblomst, ærteblomst, sølvblad, trælyng, grålyng, høstlyng, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, kristtorn, balsamin, munke, blåhat, lavendel, sommerfuglelavendel, margerit, vedbend, liljer, kællingetand, stenkløver, mynte, sennep, myrte, vrietorn, oliventræ, valmue, fyr, vejbred, reseda, rhododendron, sumak, rosmarin, brombær, roser, esparsette, pil, skabiose, klasekortlæbe, timian, lind, solsikke, hvidkløver, rødkløver, liguster, tornblad, vildvin, kvalkved, slangehoved. |
| Hindbær/brombær | Hindbær/brombær. | Brombær, hvidkløver, kastanje. | Akacie, skyrækker, anemone, malurt, bjørneklo, kornblomst, buksbom, hedelyng, klokkeblomst, nellike, saflor, knopurt, dværgpalme, mandstro, kastanje, gedeblad, cikorie, tidsel, soløjefamilien, soløjetræ, eg, kurvplanter, rød kornel, korsblomst, cypresser, cytinus, dueurt, ahorn, trælyng, grålyng, jordbær, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, kristtorn, taks, munke, blåhat, vedbend, lilje, kællingetand, hestekastanje, valmue, stedmoderblomst, fyr, mælkebøtte, vejbred, rapunselklokke, slangeurt, brombær/hindbær, rhododendron, sumak, syre, esparsette, pil, skabiose, smalbladet timian, spiræa, timian, lind, hvidkløver, rødkløver, liguster, tornblad, vildvin. |

Honningtype

Dominerende pollen

> 45 %

Andre pollen

15 %-45 %

Isolerede pollen

< 15 %

Honning fra flere blomsterarter

Honning fra flere blomsterarter

Kastanje, frugttræer.

Kornblomst, kastanje, lyng, hindbær, frugttræer, brombær, esparsette.

Akacie, skyrækker, kornblomst, tørst, galdebær, hedelyng, knopurt, mandstro, kastanje, eg, tidsel, soløjetræ, kurvplanter, rød kornel, kronvikke, korsblomst, dueurt, grålyng, trælyng, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, hestesko, kristtorn, munke, blåhat, vedbend, kællingetand, bingelurt, kongelys, sennep, vrietorn, valmue, fyr, mælkebøtte, vejbred, rapunselklokke, pileurt, slangeurt, rhododendron, brombær, esparsette, pil, skabiose, klasekortlæbe, stenurt, brandbæger, spiræa, hyld, timian, lind, hvidkløver, rødkløver, tornblad, vikke, vildvin, slangehoved

Lyng

Lyng

Trælyng (Erica arborea)

(Erica arborea)

Trælyng.

Trælyng, soløjetræ.

Akacie, mandel, kastanje, eg, soløjetræ, rød kornel, kronvikke, korsblomst, ærteblomst, frugttræer, gyvel, storkenæb, kristtorn, sommerfuglelavendel, kællingetand, vrietorn, reseda, rosmarin, roser, pil, timian, hvidkløver, tornblad, kvalkved

Grålyng (Erica cinerea)

Erica cinerea

Kastanje.

Brombær.

Hvidløg, kornblomst, hareøre, hedelyng, eg, tidsel, soløjetræ, korsblomst, dueurt, trælyng, grålyng, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, munke, sommerfuglelavendel, vedbend, vejbred, reseda, brombær, roser, esparsette, klasekortlæbe, timian, lind, hvidkløver, rødkløver, tornblad, solsikke, slangehoved.

Hedelyng (calluna vulgaris)

calluna vulgaris

Kastanje, hedelyng.

Hedelyng, kastanje, brombær, hvidkløver, spiræa.

Asters, jordbærtræ, malurt, kornblomst, galdebær, hareøre, hedelyng, eg, knopurt, mandstro, kastanje, tidsel, soløjetræ, kurvplanter, kornel, korsblomst, dueurt, grålyng, hindbær, frugttræer, gyvel, storkenæb, græsser, soløje, hestesko, kristtorn, munke, vedbend, liljer, kællingetand, valmue, fyr, mælkebøtte, vejbred, slangeurt, brombær, pil, esparsette, skabiose, klasekortlæbe, sarsaparil, spiræa, timian, hvidkløver, rødkløver, tornblad, slangehoved.

Kastanje

Kastanje

Kastanje.

Hedelyng, brombær.

Akacie, skyrækker, rundbælg, jordbærtræ, kornblomst, tørst, hareøre, hedelyng, knopurt, mandstro, kastanje, eg, tidsel, soløjefamilien, klematis, kurvplanter, kornvalmue, rød kornel, korsblomst, ærteblomst, sølvblad, trælyng, grålyng, høstlyng, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, kristtorn, balsamin, munke, blåhat, lavendel, sommerfuglelavendel, margerit, vedbend, liljer, kællingetand, stenkløver, mynte, sennep, myrte, vrietorn, oliventræ, valmue, fyr, vejbred, reseda, rhododendron, sumak, rosmarin, brombær, roser, esparsette, pil, skabiose, klasekortlæbe, timian, lind, solsikke, hvidkløver, rødkløver, liguster, tornblad, vildvin, kvalkved, slangehoved.

Hindbær/brombær

Hindbær/brombær

Hindbær/brombær.

Brombær, hvidkløver, kastanje.

Akacie, skyrækker, anemone, malurt, bjørneklo, kornblomst, buksbom, hedelyng, klokkeblomst, nellike, saflor, knopurt, dværgpalme, mandstro, kastanje, gedeblad, cikorie, tidsel, soløjefamilien, soløjetræ, eg, kurvplanter, rød kornel, korsblomst, cypresser, cytinus, dueurt, ahorn, trælyng, grålyng, jordbær, frugttræer, gyvel, kortlæbe, græsser, soløje, kristtorn, taks, munke, blåhat, vedbend, lilje, kællingetand, hestekastanje, valmue, stedmoderblomst, fyr, mælkebøtte, vejbred, rapunselklokke, slangeurt, brombær/hindbær, rhododendron, sumak, syre, esparsette, pil, skabiose, smalbladet timian, spiræa, timian, lind, hvidkløver, rødkløver, liguster, tornblad, vildvin.

Organoleptiske egenskaber

Organoleptiske egenskaber

—   Honning fra flere blomsterarter: Honningen fremstilles normalt om sommeren og indeholder en blanding af kastanje og grålyng, dvs. fyldige og træagtige toner med et stænk af blomster. Aromaen er træagtig, frisk og blomsteragtig med et stænk af karamel og en mere eller mindre bitter eftersmag. Når honning fra flere blomsterarter fremstilles om foråret, kan den især smage af hindbær, trælyng eller forårsmarkblomster og endda af akacie. Så har den overtoner af karamel, kogt frugt eller blomster afhængigt af den dominerende blomst. Den er kun lidt eller slet ikke bitter. Honningen kan være lys eller gå over i mørkebrun og ravfarvet alt efter høsttidspunktet.

Honning fra flere blomsterarter

—   Honning af trælyng: kraftig duft og karamelbrun farve. Aromaen minder om duften af brun karamel og har en bitter og meget lang eftersmag.

Honning af trælyng

—   Honning af grålyng: frisk og blomsteragtig duft, hvor »afblomstrede roser« er fremtrædende. Kraftig aroma, der minder om duften, blomsteragtig, derefter karamelagtig og med en frisk tone i smagen, meget vedholdende.

Honning af grålyng

—   Hedelynghonning: ravfarvet, der går fra mørk til meget mørk. Duft af træ, blomster og frisk frugt. Vedholdende aroma, der minder om duften af frisk frugt og blomster. Svag bitterhed. Det er karakteristisk, at den har et geléagtigt udseende i flydende form.

Hedelynghonning

—   Kastanjehonning: fyldig og træagtig duft (garvesyre, varmt træ eller fugtigt træ). Aromaen minder om duften af træ og har en vedholdende, afsluttende bitterhed.

Kastanjehonning

—   Hindbærhonning: lys honning, krystalliseret. Meget frugtagtig duft (som af henkogte hindbær). Meget frugtagtig og syrlig aroma.

Hindbærhonning

—   Brombærhonning: Farven går fra lys til lys ravfarvet, ofte krystalliseret. Frugtagtig duft (som af henkogt frugt). Frugtagtig aroma med markant syrlig eftersmag.

Brombærhonning

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionsområdet svarer til det område, hvor biavlerne anbringer deres bistader for at fremstille »Miel des Cévennes«. De øvrige etaper, dvs. udvinding og emballering, kan finde sted uden for det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Specifikke mærkningsregler

Obligatoriske oplysninger, som mærkningen skal indeholde:

| — | BGB: »Miel des Cévennes« |
| --- | --- |

—

BGB: »Miel des Cévennes«

| — | minimumsregler for mærkning: producentens identifikation, batchnummer, vægt |
| --- | --- |

—

minimumsregler for mærkning: producentens identifikation, batchnummer, vægt

| — | ordene »certifié par« efterfulgt af navn og adresse på kontrolorganet |
| --- | --- |

—

ordene »certifié par« efterfulgt af navn og adresse på kontrolorganet

| — | BGB-logo og/eller BGB-betegnelse. |
| --- | --- |

—

BGB-logo og/eller BGB-betegnelse.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område for »Miel des Cévennes« omfatter følgende kommuner:

Département de l’Ardèche
  : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains; Les Vans.

Département de l’Ardèche

Département de l’Aveyron
  : St Jean du Bruel; Sauclières.

Département de l’Aveyron

Département du Gard
  : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d'Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (delvist), Vabres.

Département du Gard

Département de la Lozère
  : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères; Saint-Julien du Tournel. Dele af kommuner: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves; Vebron.

Département de la Lozère

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område for »Miel des Cévennes« gennemløbes af en bjergkæde, der støder op til Centralmassivet i sydøst, og som består af klippeformationer, der primært stammer fra den hercyniske foldning. Området er karakteriseret ved en meget forskelligartet geologi bestående af meget gamle klippeformationer, med metamorf kalksten, en meget høj forekomst af skifer og gnejs, men også af sandsten og glimmerskifer.

Det geografiske område for »Miel des Cévennes« er et område, hvor især bjergklima og middelhavsklima mødes. Den del af dette geografiske område, der vender mod Middelhavet, påvirkes også af havet, hvilket til en vis grad medfører komplekse klimaforhold, der begunstiger biodiversiteten i området. Bjergklimaet findes desuden på bjergkamme og plateauer nær toppen samt på bjergsiderne langs disse.

De store højdeforskelle bidrager til en mikroklimaeffekt med forskelle i temperaturer og nedbør, der har betydning for floraens fordeling i området samt for blomstringstidspunkterne.

Temperaturforskellene afhænger af højden, men også af beliggenheden. Oppe i højden er klimaet tempereret om sommeren og koldt om vinteren. Nede i dalene er sommertemperaturerne højere (der er en forskel på omkring 8 °C i forhold til de årlige gennemsnitstemperaturer, der ses i højderne). Der er også store forskelle mellem de sydvendte og de nordvendte bjergsider som følge af dalenes karakter med stejle højder til alle sider.

Det geografiske områdes geomorfologiske og klimatiske forhold begunstiger forekomsten af en karakteristisk vegetation, der bærer præg af landbrugsdrift:

| — | Formationerne i lav højde i den sydlige og sydøstlige del af Cevennerne samt dalene består af vegetation, der er sammensat af eg, trælyng og soløjetræ på de tørre og klippefyldte bjergsider. I de kiselholdige dale, der er åbne miljøer overvejende karakteriseret ved forekomst af især græs og urter og andre arter som f.eks. kællingetand, mælkebøtte, rapunselklokke, gyvel, kløver, hvide og gule cedonblomster og dueurt, findes der naturlige eller dyrkede græsningsarealer. |
| --- | --- |

—

Formationerne i lav højde i den sydlige og sydøstlige del af Cevennerne samt dalene består af vegetation, der er sammensat af eg, trælyng og soløjetræ på de tørre og klippefyldte bjergsider. I de kiselholdige dale, der er åbne miljøer overvejende karakteriseret ved forekomst af især græs og urter og andre arter som f.eks. kællingetand, mælkebøtte, rapunselklokke, gyvel, kløver, hvide og gule cedonblomster og dueurt, findes der naturlige eller dyrkede græsningsarealer.

| — | I medium højde (fra ca. 400 meter) findes ægte kastanjeskov, der breder sig over en stor del af dalene i Cevennerne. Den betydelige forekomst heraf i det geografiske område går tilbage til den gallo-romanske periode med en mere markant udbredelse i middelalderen. På dette vegetationsniveau, men også højere oppe i de åbne områder, kan tilbagevendende arter som brombær udvikle sig. |
| --- | --- |

—

I medium højde (fra ca. 400 meter) findes ægte kastanjeskov, der breder sig over en stor del af dalene i Cevennerne. Den betydelige forekomst heraf i det geografiske område går tilbage til den gallo-romanske periode med en mere markant udbredelse i middelalderen. På dette vegetationsniveau, men også højere oppe i de åbne områder, kan tilbagevendende arter som brombær udvikle sig.

| — | Højere oppe findes en vegetation, der overvejende er karakteriseret ved forekomst af lave træagtige vækster og hedelandskab med grålyng og hedelyng. |
| --- | --- |

—

Højere oppe findes en vegetation, der overvejende er karakteriseret ved forekomst af lave træagtige vækster og hedelandskab med grålyng og hedelyng.

| — | På det vegetationsniveau, der kaldes bjergniveau, findes bøgeskov (over 900 meters højde) på de kølige og fugtige bjergsider afafvekslende med store områder med genplantning af skov af løv- og nåletræer (fyrretræ, rødgran, lærketræ), der stammer fra det 19. århundrede. På dette bjergniveau vokser der ligeledes hindbær. |
| --- | --- |

—

På det vegetationsniveau, der kaldes bjergniveau, findes bøgeskov (over 900 meters højde) på de kølige og fugtige bjergsider afafvekslende med store områder med genplantning af skov af løv- og nåletræer (fyrretræ, rødgran, lærketræ), der stammer fra det 19. århundrede. På dette bjergniveau vokser der ligeledes hindbær.

| — | Tæt ved det subalpine niveau, navnlig omkring Mont Aigoual, findes naturligt græsland sammensat af lav vegetation (trifolium, arnica ...). |
| --- | --- |

—

Tæt ved det subalpine niveau, navnlig omkring Mont Aigoual, findes naturligt græsland sammensat af lav vegetation (trifolium, arnica ...).

Menneskelige faktorer

Menneskelige faktorer

Fremstillingen af »Miel des Cévennes« er en meget gammel praksis i dette område.

Forskellige skriftlige og mundtlige kilder fortæller om fremstilling af honning på traditionel vis i dette område fra bistader, der var direkte udskåret i kastanjetræernes stammer. Man taler om »ruchers troncs« (træstammebistader) også kaldet »bruscs« i den lokale dialekt i Cevennerne. Disse træstammebistader var fremstillet lokalt, og anvendelsen krævede et helt særligt håndelag, navnlig i forbindelse med høsten og udvindingen af honning, men gav ikke det store udbytte i bistaderne. Denne tradition huskes stadig, som det fremgår af uddrag af interviews med ældre landmænd fra Cevennerne. I dag er træstammebistaderne i nogle bedrifter bevaret til minde om en traditionel aktivitet, men de bidrager ikke længere til den kommercielle biavl andet end som en del af kulturarven.

Igennem tiderne har biavlerne oparbejdet en særlig ekspertise inden for fremstilling af honning, navnlig med hensyn til placering af bistaderne. En samling af vidnesbyrd fra biavlere fremhæver nogle placeringer som værende mere fordelagtige end andre (Revue du Parc national des Cévennes, 1981), hensynet til sollyset, vinden, stigningsgraden osv. Alle disse tilpasninger er specifikke for biavlen i Cevennerne, der er underlagt større begrænsninger som følge af områdets særegenhed. Rent faktisk er det her sværere at bestemme trækområdet, end det er i andre områder, hvor der bare skal trækkes en linje 3 km rundt om bistadet. Her skal biavleren tage højde for et klima, der ofte er uforudsigeligt, og for store forskelle mellem de forskellige dales beliggenhed samt et kuperet terræn med dale, der er omgivet af stejle højder til alle sider.

Revue du Parc national des Cévennes

I de seneste årtier har gammelt udstyr og gamle metoder givet plads for moderne bistader, og biavlen har fået et opsving efter en lang periode med tilbagegang.

5.2.   Produktets egenart

Produktets egenart

Det særegne ved »Miel des Cévennes« er knyttet til en floratype, der er karakteristisk for det geografiske område, og som findes i pollenspektret i hele det udvalg af honning, der fremstilles i det geografiske område. Hedelyng, dueurt, trælyng, grålyng, hindbær, mælkebøtte, brombær og hvidkløver er de mest karakteristiske markører, der findes i »Miel des Cévennes«. Dertil kommer kastanje, som også er kendetegnende for de fleste honninger enten som dominerende eller andre pollen.

Dette karakteristiske pollenspektrum må kun indeholde pollen fra markafgrøder eller lavendel i form af isolerede pollen (mindre end 15 %). Dette krav medvirker til, at »Miel des Cévennes« har et godt omdømme og betragtes som en karakteristisk honning, der er meget forskellig fra den honning, der fremstilles i det tilgrænsende Provence.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De særlige egenskaber, som kendetegner »Miel des Cévennes«, stammer direkte fra mangfoldigheden i Cevennernes flora. Denne mangfoldighed kan forklares ved et sammenfald af klimamæssige og geomorfologiske parametre, der er bestemmende for de typiske florasammensætninger, der er kendetegnet ved en naturlig forekomst af lyng, dueurt, hindbær, mælkebøtte, brombær og hvidkløver samt af kastanje, der er den eneste form for træbeplantning, der findes i større omfang i bjergmassivet.

»Miel des Cévennes« er også resultatet af den ekspertise, som biavlerne har opnået, i form af kendskab til dette områdes særegenhed for at kunne fremstille en karakteristisk honning, der er forskellig alt efter den valgte placering og de tilsigtede trækområder, og som udnytter den meget store variabilitet i blomstringsperioderne i Cevennerne.

»Miel des Cévennes« er nævnt i adskillige værker.

Værket »Histoire de Montpellier« (G. Cholvy, 1984) nævner den i forbindelse med den lokale handel: »efter dette ophold genoptages forsendelserne til Levanten, navnlig med honning fra Cevennerne og Corbières, olie ...«.

Særegenheden ved »Miel des Cévennes« nævnes i tidsskriftet »Revue du Parc national des Cévennes« (1981), der forklarer, at tilhængere af dette produkt »ikke spiser lavendelhonning«, fordi smagen og aromaen er fuldstændig forskellig fra denne.

»Miel des Cévennes« nævnes ofte i værker om regionale produkter og i turistguider: Guide du Petit Futé 2012 (s. 36), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon osv. Den fremhæves på adskillige websteder tilhørende turistkontorer i området eller i områder, der grænser op til det (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme osv.).

»Miel des Cévennes« har i flere år haft sin egen kategori i den regionale honningkonkurrence, der arrangeres af det regionale landbrugskammer i Languedoc-Roussillon, hvilket er et bevis på dens omdømme.

Den anvendes som ingrediens og fremhæves i kulinariske tilberedninger i konditorier og cateringfirmaer som f.eks. Maison Papillon i Aveyron, der tilbereder terriner, der indeholder »Miel des Cévennes«, forretningen »Ickowicz« i Bollène, der sælger minifinanciers (små mandelkager), der er fremstillet af dette produkt, og »Confiserie Violette et Berlingot« i Lyon, der sælger lakrids med »Miel des Cévennes«.

»Miel des Cévennes« bruges af kendte chefkokke, som anvender den i deres menuer, herunder f.eks. Jérôme Nutile, der er chefkok med stjerner i Michelinguiden, restauranten Vatel i Nîmes og et websted ved navn »Militant du goût« (»Smagsaktivisten«), der opdateres af chefkokke.

»Miel des Cévennes« eller produkter, der er fremstillet på grundlag af »Miel des Cévennes«, nævnes også i meget kendte parisiske delikatesseforretninger som f.eks. »La maison du miel«, »Bellota-Bellota« og »La grande épicerie de Paris«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

---

| 19.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 412/11

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 412/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»KRČKI PRŠUT«

EF-Nr.: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Krčki pršut«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget mm.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Krčki pršut er et konserveret, tørret kødprodukt, som er fremstillet af skinke uden skinkeben, tørsaltet med havsalt og krydderier, lufttørret uden røgning, og som herefter er tørret og modnet i mindst et år.

Når den markedsføres, skal krčki pršut have følgende organoleptiske egenskaber:

a)   udseende: sfærisk form med regelmæssigt afrundede kanter, uden fod, uden hængende dele eller sprækker på den åbne mediale side, og uden andre mangler, der går ud over produktets udseende, med begrænset synligt muskelvæv under lårbenshovedet med en længde på højst 12 cm. Sprækker, der opstår under modningen, kan dækkes med en blanding af svinefedt, ris- eller hvedemel, havsalt og kværnet peber.

udseende

b)   smag og aroma: sød og moderat salt smag med en mild karakteristisk aroma af modnet, tørret svinekød

smag og aroma

c)   tværsnit: kød med ensartet lyserød til rød farve marmoreret med dele af hvidt fedtvæv

tværsnit

d)   konsistens: blød konsistens, som gør det muligt at skære kødet korrekt, uden hårde, stive og mørke yderkanter

konsistens

e)   masse: over 6,5 kg

masse

f)   kemiske parameter:

kemiske parameter

| — | vand: 40 %-60 % |
| --- | --- |

—

vand: 40 %-60 %

| — | natriumchlorid: 4 %-8 % |
| --- | --- |

—

natriumchlorid: 4 %-8 %

| — | vandaktivitet (aw): under 0,93 |
| --- | --- |

—

vandaktivitet (aw): under 0,93

w

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Krčki pršut må produceres af friske skinker fra svin, der stammer fra kommercielle kødracer, krydsninger eller forædlingslinjer eller krydsninger af en hvilken som helst kombination af disse.

Skinkens udseende: Skinken skal skæres fra den halve slagtekrop af en gris mellem leddet mellem ryg- (v. lumbales) og halehvirvler (v. sacrales). Skinken skal være fri for skinkeben, henholdsvis hofteben (os ilium), sædeben (os ischii), skamben (os pubis), korsben (os sacrum) og haleben (v. caudales). Skinken skal adskilles fra hoften ved hofteleddet (articulus coxae), hvor lårbenshovedet (caput femoris) er forbundet med hofteskålen (acetabulum) på skinkebenet. Kun bruskdelen (tuber ischii) af sædebenet må forblive i skinken. Skinkens muskler skal være fint halvcirkelformede, således at skinkens proksimale kant er mellem 10 og 15 cm fra lårbenshovedet (caput femoris). Kloven og vristen skæres af med kniv ved fodleddet (articulus tarsi). Kun hasens spids (tuber calcanei), over hvilket skinken hænges til tørre, må forblive forbundet til skinnebenet (tibia) og lægbenet (fibula). På den mediale og laterale side skal skinken have svær og spæk. På den åbne mediale side skal alle løst hængende muskeldele fjernes, og den distale del af sværen med tilhørende spæk skal rundes.

Kødets kvalitet: Der må ikke være synlige tegn på skader på den friske skinke. Skinkens kød skal have en rødlig-rosa farve, en kompakt struktur og tør overflade (RFN). Når skinken leveres til fremstillingsanlægget, skal pH-værdien, der måles ved semimembranosusmusklen, være mellem 5,5 og 6,0.

Fedtlag: Fedtets tykkelse på den ydre del af en frisk skåret skinke, målt vertikalt under lårbenshovedet, bør være omkring 25 mm. Fedtlaget skal under alle omstændigheder være mindst 15 mm inkl. svær.

Med undtagelse af køling må skinkerne ikke undergå nogen form for konserveringsproces. Den tid, der forløber fra tidspunktet for slagtningen til saltningen af skinken, må ikke være under 24 timer eller over 120 timer.

En frisk skinke til fremstilling af Krčki pršut skal have en masse på mindst 12 kg.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle faser af produktionen af Krčki pršut skal finde sted i det afgrænsede geografiske område, der beskrives i punkt 4. Produktionsprocessen omfatter saltning, presning, tørring og modning.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Krčki pršut må sælges hel eller i pakninger, der kan indeholde en hel skinke uden ben, større eller minde stykker eller skiveskårret pršut. De anførte former for pršut skal være vakuumpakkede eller i modificeret atmosfære.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Specifikke mærkningsregler

Efter modningen brændemærkes de skinker, som efter kontrol viser sig at have alle de fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber, der foreskrives i specifikationen, med det fælles mærke »Krčki pršut«.

Ved markedsføring af hele skinker eller en hvilken som helst pakning skal produktnavnet indeholde dette mærke og betegnelsen »Krčki pršut«. Det fælles mærke er vist nedenfor:

Image

Betegnelsen »Krčki pršut« skal være letlæselig og må ikke kunne slettes og skal i kraft af skriftstørrelse, type og bogstavernes farve være mere fremtrædende end nogen anden angivelse, herunder det fælles mærke, produktionsserie samt producentens logo, billeder og betegnelser.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

Fremstillingen af Krčki pršut må kun foregå på øen Krk. Øen Krk er opdelt i seks lokale selvstyrende enheder: byen Krk og kommunerne Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat og Vrbnik. Ud over dele af øen Krk ligger der inden for grænserne af nogle af de nævnte lokale selvstyrende enheder også andre mindre øer i nærheden af Krk (Košljun, Prvić, Plavnik), på hvilke det ikke er tilladt at fremstille Krčki pršut.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Øen Krk har et moderat varmt fugtigt klima med varme somre, og det varme hav gør, at den årlige gennemsnitstemperatur er over 4 °C højere, end den burde være øens størrelse taget i betragtning. Den væsentligste klimatiske faktor med direkte indvirkning på tørringen af kød er vinden. Den vind, der i gennemsnit er kraftigst og forekommer oftest på øen, er boraen, som oftest blæser fra østnordøst i nordøst. Boraen er en tør og kold vind, som blæser oftest og stærkest om vinteren og mere sjældent og svagere om sommeren. Selvom de årlige og sæsonmæssige vindroser ikke er ens overalt på øen, er kolde og tørre vinde fra den nordlige kvadrant fremherskende næsten overalt om vinteren og blæser i gennemsnit mellem 44 % og helt op til 70 % af tiden.

De gunstige betingelser for tørring af kød er blevet udnyttet af indbyggerne på øen Krk i generationer, og de har tilpasset og forfinet processen til fremstilling af pršut. Der er mange skriftlige kilder, som vidner om, at der er blevet opdrættet svin og tørret svinekød på øen i umindelige tider.

I sin beskrivelse af livet på øen skrev Cubich i 1874 om traditionen med saltning af svinekød, at øboerne »spiser friskt, saltet eller røget kød ... svinekød«, og at, »de hælder suppe med stykker af pršut over makaroni« (Giambattista Cubich, Notizie Naturali e Storiche sull'Isola di Veglia [Oplysninger om øen Krks natur og historie], Trieste, 1874, s. 101 og 143).

I sin beskrivelse af folkelivet og skikkene i Vrbnik (på øen Krk) beskriver Žic i 1901, hvordan man slagter svin og salter pršut (I. Žic, Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe [Vrbnik (på øen Krk), Folkeliv og skikke, mad og køkkengrej], i Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena [Samling om folkeliv og skikke blandt sydslaverne], Zagreb, 1901, bind VI, 1. halvdel, s. 3-6).

I Krčki zbornik (bind 16, 1986, Krk, s. 426) står, at der på øen Krk saltedes svinekød, navnlig bacon og pršut.

I en opskriftsbog fra franciskanerklostret på Košljun er der fundet en gammel opskrift på forarbejdning af skinker.

Det milde klima på øen Krk har også muliggjort en omfattende udvikling af turisme, som også har ført direkte til en stigning i produktionen af pršut og medvirket til at højne og udbrede dens anseelse. Samtidig med at turismen udviklede sig, mindskedes antallet af bedrifter, der opdrættede svin, og råmaterialerne til fremstillingen af pršut begyndte at blive anskaffet fra fastlandet.

5.2.   Produktets egenart

Produktets egenart

Krčki pršuts særlige egenskaber hænger sammen med produktets mangeårige ry og med producenternes kompetence. Producenterne anvender en traditionel opskrift til fremstillingen af produktet.

På øen Krk er der siden middelalderen blevet opdrættet svin og saltet svinekød med henblik på konservering. Saltnings- og modningsmetoderne er blevet overleveret fra generation til generation, og frem til midten af det 20. århundrede opdrættede enhver velhavende familie svin og saltede kød. Selv om traditionen med fremstilling af Krčki pršut går langt tilbage, øgedes produktets anseelse først i midten af det forrige århundrede samtidig med udviklingen af turismen. Krčki pršut var nemlig et af de få lokale produkter, der kunne leve op til turismemarkedet krav, for så vidt angår kvalitet og mængde. Turisterne anerkendte Krčki pršuts kvalitet og særlige kendetegn og produktets forbindelse med lokalområdet (Inozemni novinari o otoku Krku [Udenlandske journalisters skrivelser om øen Krk], Krčki zbornik 15, 1986, Krk, s. 199; Jela otoka Krka [Retter fra øen Krk], Krk, 1989, s. 22 og 87), og hvert år øges efterspørgslen og dermed produktionen. I midten af 1990'en udskiftede stadig flere restauranter udtrykket »lokal pršut« med betegnelsen »Krčki pršut« (følgesedler fra slagtermarkedet Žužić og menuer fra Konoba Porat, Hotel Pinia, Restoran Bimal, Restoran Rivica).

Den mangeårige tradition med fremstilling af Krčki pršut har resulteret i visse særtræk i fremstillingsprocessen, henholdsvis et slutprodukt med særlige karakteristika, der adskiller sig fra pršut, der er fremstillet i naboregionerne (f.eks. Istrien og Dalmatien).

Krčki pršut leveres med svær og spæk, og det synlige muskelvæv dækkes, med undtagelse af sprækker, ikke med fedt. Under saltningen tilsættes foruden salt også krydderier (peber, rosmarin og laurbærblade), og under tørringen er det ikke tilladt at røge pršut'en. Denne særlige fremstillingsproces indvirker efter en lang modningsperiode (mindst 12 måneder fra saltningen påbegyndes til produktet er færdigt) på særlige egenskaber i muskel- og fedtvævet.

Muskelvævet i det færdige produkt har en blød konsistens, som gør det lettere at skære produktet korrekt. Skiverne har en rødlig-rosa farve, marmoreret med fedt og har ingen hård, stiv og mørk kant.

En korrekt fremstillet pršut har en mild aroma af tørret svinekød, der er modnet langsomt over lang tid. Aromaen kommer til sin fulde ret, idet den ikke er sløret af en lugt af røg.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De klimatiske betingelser på øen Krk, og særlig hyppigheden og fordelingen af tørre og kolde vinde i løbet af vinterperioden, er særdeles gunstige for tørring af kød og dermed for fremstilling af pršut. Den første fase i fremstillingen af pršut (saltningen) begynder traditionelt i den kolde årstid (fra november til marts). I de måneder er luften nemlig naturligt så tilstrækkelig kold og tør, at den forhindrer, at kødet fordærves, og den gør det muligt at tørre kødet korrekt og uden brug af røg, ligesom den senere muliggør gradvis modning. Det nærtliggende hav og adgangen til salt opfylder en af forudsætningerne, for at fremstilling af tørrede kødprodukter kan udvikle sig. Indbyggerne på Krk har længe udnyttet disse naturlige fordele, og tørring af svinekød er blevet en del af kulturarven og de traditioner, der overleveres fra generation til generation. Deres kunnen er med tiden blevet perfektioneret og modificeret, således at der på Krk, sandsynligvis på grund af de dårlige forbindelser med fastlandet, blev udviklet en fremstillingsmetode, som i visse faser adskiller sig fra metoderne i de nærliggende områder på fastlandet.

Selvom Krčki pršut har fået sit ry gennem lang tid, har også udviklingen af turismen på Krk i de seneste 50 år bidraget til at øge produktets anseelse. Krčki pršut var et af de få lokale produkter, der straks blev tilbudt turisterne, og som kunne leve op til deres krav, for så vidt angår kvalitet og mængde.

Krčki pršut optræder altid på restauranternes menuer, og med det øgede antal turister er produktets anseelse også vokset, ligesom efterspørgslen er steget, hvilket har gjort det muligt at udvikle en kommerciel fremstilling.

Med tiden er Krčki pršut blevet et af det lokale køkkens fremmeste produkter og er i dag en uomgængelig ret på enhver restaurant på øen Krk, som serverer lokale delikatesser.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

2

(3)  Se fodnote 2.

3

---