# Uradni list L 158/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 158 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5118. junij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 158

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5118. junij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 551/2008 z dne 17. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 552/2008 z dne 17. junija 2008 o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 2380/2001 in (ES) št. 1289/2004 glede pogojev dovoljenj nekaterih dodatkov za uporabo v prehrani živali (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 553/2008 z dne 17. junija 2008 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 554/2008 z dne 17. junija 2008 o izdaji dovoljenja za 6-fitazo (Quantum Phytase) kot krmnega dodatka (
  1
  ) | 14 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/60/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi posebnih meril čistosti sladil za uporabo v živilih (Kodificirana različica)
   (
  1
  ) | 17 |
| | * | Direktiva Komisije 2008/61/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 2000/29/ES, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju (Kodificirana različica) | 41 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 551/2008 z dne 17. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 552/2008 z dne 17. junija 2008 o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 2380/2001 in (ES) št. 1289/2004 glede pogojev dovoljenj nekaterih dodatkov za uporabo v prehrani živali (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 553/2008 z dne 17. junija 2008 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 554/2008 z dne 17. junija 2008 o izdaji dovoljenja za 6-fitazo (Quantum Phytase) kot krmnega dodatka (
  1
  )

1

14

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/60/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi posebnih meril čistosti sladil za uporabo v živilih (Kodificirana različica)
   (
  1
  )

(Kodificirana različica)

1

17

*

Direktiva Komisije 2008/61/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 2000/29/ES, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju (Kodificirana različica)

41

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2008/451/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o uskladitvi nadomestil iz Sklepa 2003/479/ES in Sklepa 2007/829/ES o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta | 56 |
| | | Komisija |
| | | 2008/452/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. junija 2008 o spremembi Odločbe 2007/27/ES o sprejetju nekaterih prehodnih ukrepov v zvezi s pošiljkami surovega mleka predelovalnim obratom in predelavo tega surovega mleka v Romuniji ob upoštevanju zahtev iz uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2404)

   (
  1
  ) | 58 |
| | | 2008/453/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. junija 2008 o spremembi Odločbe 2006/139/ES glede organa Združenih držav Amerike, ki je odobren za vodenje rodovniške knjige ali registra prašičev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2472)

   (
  1
  ) | 60 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | Komisija |
| | | 2008/454/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 30. maja 2008 o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi natrijev kromat, natrijev dikromat in 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2256)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/455/ES |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 30. maja 2008 o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi kromov trioksid, amonijev dikromat in kalijev dikromat
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2326)

   (
  1
  ) | 65 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2008/451/ES

*

Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o uskladitvi nadomestil iz Sklepa 2003/479/ES in Sklepa 2007/829/ES o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta

56

Komisija

2008/452/ES

*

Odločba Komisije z dne 6. junija 2008 o spremembi Odločbe 2007/27/ES o sprejetju nekaterih prehodnih ukrepov v zvezi s pošiljkami surovega mleka predelovalnim obratom in predelavo tega surovega mleka v Romuniji ob upoštevanju zahtev iz uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2404)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2404)

1

58

2008/453/ES

*

Odločba Komisije z dne 10. junija 2008 o spremembi Odločbe 2006/139/ES glede organa Združenih držav Amerike, ki je odobren za vodenje rodovniške knjige ali registra prašičev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2472)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2472)

1

60

PRIPOROČILA

Komisija

2008/454/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 30. maja 2008 o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi natrijev kromat, natrijev dikromat in 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2256)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2256)

1

62

2008/455/ES

*

Priporočilo Komisije z dne 30. maja 2008 o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi kromov trioksid, amonijev dikromat in kalijev dikromat
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2326)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2326)

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 551/2008

z dne 17. junija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 40,3 |
| TR | 57,1 |
| ZZ | 46,4 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 35,8 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 90,1 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 121,9 |
| EG | 120,2 |
| US | 91,7 |
| ZA | 131,5 |
| ZZ | 116,3 |
| 0808 10 80 | AR | 101,8 |
| BR | 86,7 |
| CL | 95,1 |
| CN | 92,0 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 114,9 |
| US | 112,7 |
| UY | 59,9 |
| ZA | 86,7 |
| ZZ | 90,3 |
| 0809 10 00 | IL | 124,0 |
| TR | 184,2 |
| ZZ | 154,1 |
| 0809 20 95 | TR | 421,2 |
| US | 405,5 |
| ZZ | 413,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 182,1 |
| US | 239,8 |
| ZZ | 211,0 |
| 0809 40 05 | IL | 190,0 |
| TR | 223,9 |
| ZZ | 207,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

41,9

MK

40,3

TR

57,1

ZZ

46,4

0707 00 05

JO

151,2

MK

35,8

TR

83,4

ZZ

90,1

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

121,9

EG

120,2

US

91,7

ZA

131,5

ZZ

116,3

0808 10 80

AR

101,8

BR

86,7

CL

95,1

CN

92,0

MK

63,0

NZ

114,9

US

112,7

UY

59,9

ZA

86,7

ZZ

90,3

0809 10 00

IL

124,0

TR

184,2

ZZ

154,1

0809 20 95

TR

421,2

US

405,5

ZZ

413,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

182,1

US

239,8

ZZ

211,0

0809 40 05

IL

190,0

TR

223,9

ZZ

207,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 552/2008

z dne 17. junija 2008

o spremembi uredb (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 2380/2001 in (ES) št. 1289/2004 glede pogojev dovoljenj nekaterih dodatkov za uporabo v prehrani živali

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Alpharma (Belgija) BVBA je predložila zahtevek v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003, v katerem predlaga spremembo imena imetnika dovoljenja v zvezi z uredbami Komisije (ES) št. 2430/1999 (2), (ES) št. 2380/2001 (3) in (ES) št. 1289/2004 (4). Navedene uredbe dovoljujejo uporabo nekaterih dodatkov. Dovoljenja so povezana z imetnikom dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Alpharma (Belgija) BVBA je predložila zahtevek v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003, v katerem predlaga spremembo imena imetnika dovoljenja v zvezi z uredbami Komisije (ES) št. 2430/1999 (2), (ES) št. 2380/2001 (3) in (ES) št. 1289/2004 (4). Navedene uredbe dovoljujejo uporabo nekaterih dodatkov. Dovoljenja so povezana z imetnikom dovoljenja.

| (2) | Za dodatka robenidin hidroklorid 66g/kg (Cycostat 66 G) in alfa amonijev maduramicin 1g/100g (Cygro 1 %) iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2430/1999 je imetnik dovoljenja Roche Vitamins Europe Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Za dodatka robenidin hidroklorid 66g/kg (Cycostat 66 G) in alfa amonijev maduramicin 1g/100g (Cygro 1 %) iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2430/1999 je imetnik dovoljenja Roche Vitamins Europe Ltd.

| (3) | Za dodatka alfa amonijev maduramicin 1g/100g (Cygro 1 %) iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2380/2001 in dekokvinat 60,6 g/kg (Deccox) iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1289/2004 je imetnik dovoljenja Alpharma AS. |
| --- | --- |

(3)

Za dodatka alfa amonijev maduramicin 1g/100g (Cygro 1 %) iz Priloge k Uredbi (ES) št. 2380/2001 in dekokvinat 60,6 g/kg (Deccox) iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1289/2004 je imetnik dovoljenja Alpharma AS.

| (4) | Vložnik zahtevka trdi, da je Alpharma (Belgija) BVBA pravni naslednik imetnikov dovoljenj iz uvodnih izjav 2 in 3. Alpharma (Belgija) BVBA je skupaj z zahtevkom predložila ustrezne listine, iz katerih je razvidno, da so bile pravice trženja za navedene dodatke prenesene na Alpharmo (Belgija) BVBA skupaj z dodatnimi dokaznimi listinami prvotnih imetnikov, navedenih v zadevnih dovoljenjih. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik zahtevka trdi, da je Alpharma (Belgija) BVBA pravni naslednik imetnikov dovoljenj iz uvodnih izjav 2 in 3. Alpharma (Belgija) BVBA je skupaj z zahtevkom predložila ustrezne listine, iz katerih je razvidno, da so bile pravice trženja za navedene dodatke prenesene na Alpharmo (Belgija) BVBA skupaj z dodatnimi dokaznimi listinami prvotnih imetnikov, navedenih v zadevnih dovoljenjih.

| (5) | Predlagana sprememba pogojev dovoljenj je povsem upravnega značaja in ne vključuje nove ocene zadevnih dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila obveščena o zahtevku. |
| --- | --- |

(5)

Predlagana sprememba pogojev dovoljenj je povsem upravnega značaja in ne vključuje nove ocene zadevnih dodatkov. Evropska agencija za varnost hrane je bila obveščena o zahtevku.

| (6) | Da bi se vložniku zahtevka omogočilo, da izkoristi svoje pravice trženja pod imenom Alpharma (Belgija) BVBA, je treba spremeniti pogoje dovoljenj. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se vložniku zahtevka omogočilo, da izkoristi svoje pravice trženja pod imenom Alpharma (Belgija) BVBA, je treba spremeniti pogoje dovoljenj.

| (7) | Uredbe (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 2380/2001 in (ES) št. 1289/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbe (ES) št. 2430/1999, (ES) št. 2380/2001 in (ES) št. 1289/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Predvideti je treba prehodno obdobje, v katerem se bodo porabile obstoječe zaloge. |
| --- | --- |

(8)

Predvideti je treba prehodno obdobje, v katerem se bodo porabile obstoječe zaloge.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2430/1999 se v stolpcu 2 vnosa za E 758 in E 770 besedilo „Roche Vitamins Europe Ltd“ nadomesti z besedilom „Alpharma (Belgija) BVBA“.

2.   V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2380/2001 se v stolpcu 2 vnosa za E 770 besedilo „Alpharma AS“ nadomesti z besedilom „Alpharma (Belgija) BVBA“.

3.   V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1289/2004 se v stolpcu 2 vnosa za E 756 besedilo „Alpharma AS“ nadomesti z besedilom „Alpharma (Belgija) BVBA“.

Člen 2

Obstoječe zaloge, ki so v skladu z določbami, ki so se uporabljale pred začetkom veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej dajejo v promet in uporabljajo do 30. septembra 2008.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

1

(2)  UL L 296, 17.11.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1519/2007 (UL L 335, 20.12.2007, str. 15).

2

(3)  UL L 321, 6.12.2001, str. 18.

3

(4)  UL L 243, 15.7.2004, str. 15.

4

---

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 553/2008

z dne 17. junija 2008

o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) ter zlasti člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij pri govedu, ovcah in kozah ter ukrepe za izkoreninjenje bolezni, ki se izvajajo po potrditvi transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) pri ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa predpise za spremljanje transmisivnih spongiformnih encefalopatij pri govedu, ovcah in kozah ter ukrepe za izkoreninjenje bolezni, ki se izvajajo po potrditvi transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) pri ovcah in kozah.

| (2) | Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa ukrepe za izkoreninjenje, ki se izvajajo po potrditvi izbruha TSE pri ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(2)

Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa ukrepe za izkoreninjenje, ki se izvajajo po potrditvi izbruha TSE pri ovcah in kozah.

| (3) | Čeprav je znano, da je TSE pri ovcah in kozah prisotna že več kot dvesto let, ni dokazov o kakršni koli povezavi med izbruhi TSE pri navedenih živalih in izbruhi TSE pri ljudeh. Kljub temu je Komisija leta 2000 uvedla celovit sklop ukrepov za spremljanje, preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje TSE pri ovcah in kozah na podlagi takrat razpoložljivih omejenih znanstvenih spoznanj, da se zagotovi čim varnejše pridobivanje iz materialov ovc in koz. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je znano, da je TSE pri ovcah in kozah prisotna že več kot dvesto let, ni dokazov o kakršni koli povezavi med izbruhi TSE pri navedenih živalih in izbruhi TSE pri ljudeh. Kljub temu je Komisija leta 2000 uvedla celovit sklop ukrepov za spremljanje, preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje TSE pri ovcah in kozah na podlagi takrat razpoložljivih omejenih znanstvenih spoznanj, da se zagotovi čim varnejše pridobivanje iz materialov ovc in koz.

| (4) | Cilj navedenih ukrepov je zbrati čim več podatkov o prevalenci TSE, razen goveje spongiformne encefalopatije (BSE), pri ovcah in kozah ter možni povezavi z BSE in prenosljivosti na ljudi. Cilj ukrepov je tudi čim bolj zmanjšati pogostost TSE. Ukrepi vključujejo odstranitev snovi s specifičnim tveganjem, obsežen aktivni program spremljanja, ukrepe za črede, okužene s TSE, ter prostovoljne vzrejne programe za povečanje odpornosti na TSE pri ovcah. Od uvedbe takšnih ukrepov in glede na informacije, dobljene v okviru aktivnih nadzornih programov v državah članicah, ni bila ugotovljena nobena epidemiološka povezava med TSE, razen BSE, pri ovcah in kozah ter TSE pri ljudeh. |
| --- | --- |

(4)

Cilj navedenih ukrepov je zbrati čim več podatkov o prevalenci TSE, razen goveje spongiformne encefalopatije (BSE), pri ovcah in kozah ter možni povezavi z BSE in prenosljivosti na ljudi. Cilj ukrepov je tudi čim bolj zmanjšati pogostost TSE. Ukrepi vključujejo odstranitev snovi s specifičnim tveganjem, obsežen aktivni program spremljanja, ukrepe za črede, okužene s TSE, ter prostovoljne vzrejne programe za povečanje odpornosti na TSE pri ovcah. Od uvedbe takšnih ukrepov in glede na informacije, dobljene v okviru aktivnih nadzornih programov v državah članicah, ni bila ugotovljena nobena epidemiološka povezava med TSE, razen BSE, pri ovcah in kozah ter TSE pri ljudeh.

| (5) | Člen 7 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (2), določa, da se v nekaterih primerih, kadar je po oceni razpoložljivih informacij ugotovljena možnost neželenih učinkov na zdravje, obstaja pa znanstvena negotovost, lahko sprejmejo začasni ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja, dokler niso na voljo nadaljnje znanstvene informacije za bolj izčrpno oceno tveganja. Prav tako določa, da morajo biti takšni ukrepi v sorazmerju in ne smejo ovirati trgovine bolj, kakor je potrebno za doseganje visoke ravni varovanja zdravja, ob upoštevanju tehnične in gospodarske izvedljivosti in drugih dejavnikov, pomembnih za obravnavano zadevo. Ukrepi se ponovno pregledajo v primernem roku. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (2), določa, da se v nekaterih primerih, kadar je po oceni razpoložljivih informacij ugotovljena možnost neželenih učinkov na zdravje, obstaja pa znanstvena negotovost, lahko sprejmejo začasni ukrepi za obvladovanje tveganja za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja, dokler niso na voljo nadaljnje znanstvene informacije za bolj izčrpno oceno tveganja. Prav tako določa, da morajo biti takšni ukrepi v sorazmerju in ne smejo ovirati trgovine bolj, kakor je potrebno za doseganje visoke ravni varovanja zdravja, ob upoštevanju tehnične in gospodarske izvedljivosti in drugih dejavnikov, pomembnih za obravnavano zadevo. Ukrepi se ponovno pregledajo v primernem roku.

| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 8. marca 2007 sprejela mnenje o nekaterih vidikih v zvezi s tveganjem za TSE pri ovcah in kozah (3). EFSA v mnenju navaja sklep, da „ni dokazov za epidemiološko ali molekularno povezavo med klasičnim in/ali atipičnim praskavcem in TSE pri ljudeh. Povzročitelj BSE je edini povzročitelj TSE, opredeljen kot povzročitelj zoonoz. Vendar glede na njihovo raznovrstnost prenosljivosti drugih povzročiteljev TSE pri živalih na ljudi trenutno ni mogoče izključiti“. EFSA prav tako sklepa, da „so trenutno veljavni ločevalni preskusi, kakor so opisani v zakonodaji Skupnosti za razločevanje med praskavcem in BSE, do sedaj bili videti zanesljivi za razlikovanje BSE od klasičnega in atipičnega praskavca. Vendar pa na trenutni stopnji znanstvenih spoznanj ni mogoče domnevati, da sta njihova diagnostična občutljivost in njihova specifičnost popolni“. |
| --- | --- |

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 8. marca 2007 sprejela mnenje o nekaterih vidikih v zvezi s tveganjem za TSE pri ovcah in kozah (3). EFSA v mnenju navaja sklep, da „ni dokazov za epidemiološko ali molekularno povezavo med klasičnim in/ali atipičnim praskavcem in TSE pri ljudeh. Povzročitelj BSE je edini povzročitelj TSE, opredeljen kot povzročitelj zoonoz. Vendar glede na njihovo raznovrstnost prenosljivosti drugih povzročiteljev TSE pri živalih na ljudi trenutno ni mogoče izključiti“. EFSA prav tako sklepa, da „so trenutno veljavni ločevalni preskusi, kakor so opisani v zakonodaji Skupnosti za razločevanje med praskavcem in BSE, do sedaj bili videti zanesljivi za razlikovanje BSE od klasičnega in atipičnega praskavca. Vendar pa na trenutni stopnji znanstvenih spoznanj ni mogoče domnevati, da sta njihova diagnostična občutljivost in njihova specifičnost popolni“.

| (7) | Na podlagi navedenega mnenja in v okviru Sporočila Komisije o časovnem načrtu za TSE z dne 15. julija 2005 (4) in v skladu z delovnim programom SANCO za obdobje 2006–2007 o TSE z dne 21. novembra 2006 (5) je bila sprejeta Uredba Komisije (ES) št. 727/2007 z dne 26. junija 2007 o spremembi prilog I, III, VII in X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (6). Cilj sprememb Uredbe (ES) št. 999/2001 z Uredbo (ES) št. 727/2007 je bil prilagoditi ukrepe, prvotno sprejete v zvezi s TSE pri ovcah in kozah, da se upoštevajo posodobljeni znanstveni dokazi. Uredba (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, je zato ukinila obvezo do izločitve celotne črede in uvedla nekatere alternativne ukrepe za izločitev v primeru potrditve izbruha TSE na kmetijskem gospodarstvu z ovcami in kozami in ob izključitvi goveje spongiformne encefalopatije (BSE). Ob upoštevanju dejstva, da se sektor za ovce in koze po vsej Skupnosti razlikuje, je bila z Uredbo (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, uvedena možnost za države članice, da uporabijo alternativne politike, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 727/2007, odvisno od posebnih značilnosti sektorjev v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi navedenega mnenja in v okviru Sporočila Komisije o časovnem načrtu za TSE z dne 15. julija 2005 (4) in v skladu z delovnim programom SANCO za obdobje 2006–2007 o TSE z dne 21. novembra 2006 (5) je bila sprejeta Uredba Komisije (ES) št. 727/2007 z dne 26. junija 2007 o spremembi prilog I, III, VII in X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (6). Cilj sprememb Uredbe (ES) št. 999/2001 z Uredbo (ES) št. 727/2007 je bil prilagoditi ukrepe, prvotno sprejete v zvezi s TSE pri ovcah in kozah, da se upoštevajo posodobljeni znanstveni dokazi. Uredba (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, je zato ukinila obvezo do izločitve celotne črede in uvedla nekatere alternativne ukrepe za izločitev v primeru potrditve izbruha TSE na kmetijskem gospodarstvu z ovcami in kozami in ob izključitvi goveje spongiformne encefalopatije (BSE). Ob upoštevanju dejstva, da se sektor za ovce in koze po vsej Skupnosti razlikuje, je bila z Uredbo (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, uvedena možnost za države članice, da uporabijo alternativne politike, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 727/2007, odvisno od posebnih značilnosti sektorjev v vsaki državi članici.

| (8) | Francija je 17. julija 2007 z zadevo T-257/07 na Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti sprožila postopek proti Evropski komisiji, pri čemer je zahtevala delno razveljavitev točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, zlasti v zvezi z ukrepi za črede, okužene s TSE, ali namesto tega razveljavitev celotne navedene uredbe. Sodišče je v Odredbi z dne 28. septembra 2007 (7) začasno odložilo uporabo navedenih določb do izreka končne sodbe. |
| --- | --- |

(8)

Francija je 17. julija 2007 z zadevo T-257/07 na Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti sprožila postopek proti Evropski komisiji, pri čemer je zahtevala delno razveljavitev točke 2.3(b)(iii), točke 2.3(d) in točke 4 poglavja A Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 727/2007, zlasti v zvezi z ukrepi za črede, okužene s TSE, ali namesto tega razveljavitev celotne navedene uredbe. Sodišče je v Odredbi z dne 28. septembra 2007 (7) začasno odložilo uporabo navedenih določb do izreka končne sodbe.

| (9) | V Odredbi z dne 28. septembra 2007 je bil izražen dvom v oceno Komisije o razpoložljivih znanstvenih podatkih o možnih tveganjih. Zato je Komisija naknadno zaprosila EFSA, da ji pomaga pojasniti osnovni načeli, na katerih temelji Uredba (ES) št. 727/2007. Prvič, odsotnost vsakršnih znanstvenih dokazov o tem, da se povzročitelj TSE, razen BSE, lahko obravnava kot povzročitelj zoonoz. Drugič, možnost razločevanja med BSE in drugimi živalskimi oblikami TSE pri ovcah in kozah prek molekularnih in bioloških preskusov. EFSA je 24. januarja 2008 sprejela znanstveno in tehnično pojasnilo (8) v zvezi z razlago nekaterih vidikov sklepov iz njenega mnenja z dne 8. marca 2007, ki je bilo upoštevano pri sprejetju Uredbe (ES) št. 727/2007. |
| --- | --- |

(9)

V Odredbi z dne 28. septembra 2007 je bil izražen dvom v oceno Komisije o razpoložljivih znanstvenih podatkih o možnih tveganjih. Zato je Komisija naknadno zaprosila EFSA, da ji pomaga pojasniti osnovni načeli, na katerih temelji Uredba (ES) št. 727/2007. Prvič, odsotnost vsakršnih znanstvenih dokazov o tem, da se povzročitelj TSE, razen BSE, lahko obravnava kot povzročitelj zoonoz. Drugič, možnost razločevanja med BSE in drugimi živalskimi oblikami TSE pri ovcah in kozah prek molekularnih in bioloških preskusov. EFSA je 24. januarja 2008 sprejela znanstveno in tehnično pojasnilo (8) v zvezi z razlago nekaterih vidikov sklepov iz njenega mnenja z dne 8. marca 2007, ki je bilo upoštevano pri sprejetju Uredbe (ES) št. 727/2007.

| (10) | EFSA je v zvezi s prenosljivostjo TSE potrdila:






  — | da pri ovcah niso bili opredeljeni nobeni povzročitelji TSE, razen povzročiteljev klasičnega praskavca in atipičnega praskavca, |
| --- | --- | --- |

(10)

EFSA je v zvezi s prenosljivostjo TSE potrdila:

—

da pri ovcah niso bili opredeljeni nobeni povzročitelji TSE, razen povzročiteljev klasičnega praskavca in atipičnega praskavca,

| — | da pri kozah niso bili opredeljeni nobeni povzročitelji TSE, razen povzročiteljev BSE, klasičnega praskavca in atipičnega praskavca, |
| --- | --- |

—

da pri kozah niso bili opredeljeni nobeni povzročitelji TSE, razen povzročiteljev BSE, klasičnega praskavca in atipičnega praskavca,

| — | da operativni termin „BSE“ zajema TSE pri govedu, ki bi jo lahko povzročili vsaj trije različni povzročitelji TSE z raznovrstnimi biološkimi lastnostmi, |
| --- | --- |

—

da operativni termin „BSE“ zajema TSE pri govedu, ki bi jo lahko povzročili vsaj trije različni povzročitelji TSE z raznovrstnimi biološkimi lastnostmi,

| — | da operativni termin „klasični praskavec“ zajema TSE pri ovcah in kozah, ki jo povzroča več povzročiteljev TSE z raznovrstnimi biološkimi lastnostmi, |
| --- | --- |

—

da operativni termin „klasični praskavec“ zajema TSE pri ovcah in kozah, ki jo povzroča več povzročiteljev TSE z raznovrstnimi biološkimi lastnostmi,

| — | operativni termin „atipični praskavec“ zajema TSE pri ovcah in kozah, ki se razlikuje od klasičnega praskavca. Vprašanje, ali jo povzroča eden ali več povzročiteljev TSE, je trenutno predmet razprave. |
| --- | --- |

—

operativni termin „atipični praskavec“ zajema TSE pri ovcah in kozah, ki se razlikuje od klasičnega praskavca. Vprašanje, ali jo povzroča eden ali več povzročiteljev TSE, je trenutno predmet razprave.

| (11) | Vendar pa EFSA ne more izključiti prenosljivosti povzročiteljev TSE, razen BSE, na ljudi:






  — | saj se za ovrednotenje možne zmogljivosti povzročitelja TSE, da prestopi mejo človeške vrste, trenutno uporabljajo poskusi prenosljivosti na primate in transgene miši z izraženim človeškim genom za PrP, |
| --- | --- | --- |

(11)

Vendar pa EFSA ne more izključiti prenosljivosti povzročiteljev TSE, razen BSE, na ljudi:

—

saj se za ovrednotenje možne zmogljivosti povzročitelja TSE, da prestopi mejo človeške vrste, trenutno uporabljajo poskusi prenosljivosti na primate in transgene miši z izraženim človeškim genom za PrP,

| — | saj je bilo v treh primerih TSE na terenu (dva primera klasičnega praskavca in en primer BSE tipa L) dokazano, da so povzročitelji TSE, razen povzročiteljev klasične BSE, prestopili model meje človeške vrste, |
| --- | --- |

—

saj je bilo v treh primerih TSE na terenu (dva primera klasičnega praskavca in en primer BSE tipa L) dokazano, da so povzročitelji TSE, razen povzročiteljev klasične BSE, prestopili model meje človeške vrste,

| — | saj je treba upoštevati nekatere omejitve za te modele, vključno z negotovostjo o tem, kako dobro predstavljajo mejo človeške vrste, in negotovostjo o tem, kako dobro uporabljena poskusna inokulacija predstavlja izpostavljenost pod naravnimi pogoji. |
| --- | --- |

—

saj je treba upoštevati nekatere omejitve za te modele, vključno z negotovostjo o tem, kako dobro predstavljajo mejo človeške vrste, in negotovostjo o tem, kako dobro uporabljena poskusna inokulacija predstavlja izpostavljenost pod naravnimi pogoji.

| (12) | Iz pojasnil EFSA je razvidno, da je biotska raznovrstnost povzročiteljev bolezni pri ovcah in kozah pomemben element, ki ne omogoča izključitve prenosljivosti na ljudi, in da navedena raznovrstnost povečuje verjetnost prenosljivosti enega od povzročiteljev TSE. Vendar EFSA priznava, da ni nobenih znanstvenih dokazov o neposredni povezavi med TSE pri ovcah in kozah, razen BSE, ter TSE pri ljudeh. Stališče EFSA, da prenosljivosti povzročiteljev TSE pri ovcah ali kozah na ljudi ni mogoče izključiti, temelji na poskusnih študijah na modelih meje človeške vrste in na živalih (primatih in miših). Vendar navedeni modeli ne upoštevajo genetskih značilnosti ljudi, ki močno vplivajo na relativno občutljivost na prionske bolezni. Ravno tako obstajajo omejitve za te modele pri ekstrapolaciji rezultatov na naravne pogoje, zlasti glede negotovosti o tem, kako dobro predstavljajo mejo človeške vrste, in negotovosti o tem, kako dobro uporabljena poskusna inokulacija predstavlja izpostavljenost pod naravnimi pogoji. Na podlagi tega je mogoče domnevati, da bi bilo tveganje prenosljivosti povzročiteljev TSE pri ovcah ali kozah na ljudi izjemno nizko, čeprav se ga ne da izključiti, ob upoštevanju dejstva, da dokazi o prenosljivosti temeljijo na poskusnih modelih, ki ne predstavljajo naravnih pogojev, povezanih z dejansko mejo človeške vrste in dejanskimi načini okužbe. |
| --- | --- |

(12)

Iz pojasnil EFSA je razvidno, da je biotska raznovrstnost povzročiteljev bolezni pri ovcah in kozah pomemben element, ki ne omogoča izključitve prenosljivosti na ljudi, in da navedena raznovrstnost povečuje verjetnost prenosljivosti enega od povzročiteljev TSE. Vendar EFSA priznava, da ni nobenih znanstvenih dokazov o neposredni povezavi med TSE pri ovcah in kozah, razen BSE, ter TSE pri ljudeh. Stališče EFSA, da prenosljivosti povzročiteljev TSE pri ovcah ali kozah na ljudi ni mogoče izključiti, temelji na poskusnih študijah na modelih meje človeške vrste in na živalih (primatih in miših). Vendar navedeni modeli ne upoštevajo genetskih značilnosti ljudi, ki močno vplivajo na relativno občutljivost na prionske bolezni. Ravno tako obstajajo omejitve za te modele pri ekstrapolaciji rezultatov na naravne pogoje, zlasti glede negotovosti o tem, kako dobro predstavljajo mejo človeške vrste, in negotovosti o tem, kako dobro uporabljena poskusna inokulacija predstavlja izpostavljenost pod naravnimi pogoji. Na podlagi tega je mogoče domnevati, da bi bilo tveganje prenosljivosti povzročiteljev TSE pri ovcah ali kozah na ljudi izjemno nizko, čeprav se ga ne da izključiti, ob upoštevanju dejstva, da dokazi o prenosljivosti temeljijo na poskusnih modelih, ki ne predstavljajo naravnih pogojev, povezanih z dejansko mejo človeške vrste in dejanskimi načini okužbe.

| (13) | EFSA je v zvezi z ločevalnimi preskusi potrdila:






  — | da so na podlagi omejenih razpoložljivih podatkov ločevalni preskusi, kakor se izvajajo na ravni Evropske unije, praktična orodja za presejanje terenskih primerov TSE, kot je določeno v točki 3.2(c) Poglavja C Priloge X Uredbe (ES) št. 999/2001, kar izpolnjuje cilj hitrega in ponovljivega opredeljevanja primerov TSE, ki so združljivi s povzročiteljem klasične BSE, |
| --- | --- | --- |

(13)

EFSA je v zvezi z ločevalnimi preskusi potrdila:

—

da so na podlagi omejenih razpoložljivih podatkov ločevalni preskusi, kakor se izvajajo na ravni Evropske unije, praktična orodja za presejanje terenskih primerov TSE, kot je določeno v točki 3.2(c) Poglavja C Priloge X Uredbe (ES) št. 999/2001, kar izpolnjuje cilj hitrega in ponovljivega opredeljevanja primerov TSE, ki so združljivi s povzročiteljem klasične BSE,

| — | da se navedeni ločevalni preskusi ne morejo obravnavati kot popolni zaradi trenutnega pomanjkanja razumevanja dejanske biotske raznovrstnosti povzročiteljev TSE pri ovcah in kozah ter načina, kako povzročitelji medsebojno vplivajo v primeru sočasne okužbe. |
| --- | --- |

—

da se navedeni ločevalni preskusi ne morejo obravnavati kot popolni zaradi trenutnega pomanjkanja razumevanja dejanske biotske raznovrstnosti povzročiteljev TSE pri ovcah in kozah ter načina, kako povzročitelji medsebojno vplivajo v primeru sočasne okužbe.

| (14) | Na zahtevo Komisije za pojasnilo, ali pomanjkljivost statističnih podatkov o rezultatih preskusov nadomesti uveden postopek, ki zajema primerjalni test z metodami dodatnih molekularnih preskusov v različnih laboratorijih in ovrednotenje odbora strokovnjakov, ki mu predseduje referenčni laboratorij Skupnosti za TSE, je EFSA razložila:






  — | da kljub trdnim rezultatom primerjalnih testov, pri katerih se uporabljajo vzorci iz poskusnih primerov BSE pri ovcah, obstaja negotovost o njihovih rezultatih na terenu, ker naravna BSE pri ovcah ali kozah do sedaj še ni bila odkrita, |
| --- | --- | --- |

(14)

Na zahtevo Komisije za pojasnilo, ali pomanjkljivost statističnih podatkov o rezultatih preskusov nadomesti uveden postopek, ki zajema primerjalni test z metodami dodatnih molekularnih preskusov v različnih laboratorijih in ovrednotenje odbora strokovnjakov, ki mu predseduje referenčni laboratorij Skupnosti za TSE, je EFSA razložila:

—

da kljub trdnim rezultatom primerjalnih testov, pri katerih se uporabljajo vzorci iz poskusnih primerov BSE pri ovcah, obstaja negotovost o njihovih rezultatih na terenu, ker naravna BSE pri ovcah ali kozah do sedaj še ni bila odkrita,

| — | da se pri pozitivnih primerih TSE izvede celoten ločevalni postopek, vključno z biološkimi poskusi, samo kadar je biokemični ločevalni poskus združljiv s povzročiteljem BSE; zato se podatki, dobljeni med tem postopkom, ne morejo uporabiti za vrednotenje občutljivosti ali specifičnosti ločevalnih preskusov, |
| --- | --- |

—

da se pri pozitivnih primerih TSE izvede celoten ločevalni postopek, vključno z biološkimi poskusi, samo kadar je biokemični ločevalni poskus združljiv s povzročiteljem BSE; zato se podatki, dobljeni med tem postopkom, ne morejo uporabiti za vrednotenje občutljivosti ali specifičnosti ločevalnih preskusov,

| — | da povečanje števila negativnih rezultatov med ločevalnimi preskusi za TSE pri ovcah ali kozah ne more nadomestiti pomanjkljivih statističnih podatkov o rezultatih preskusov. |
| --- | --- |

—

da povečanje števila negativnih rezultatov med ločevalnimi preskusi za TSE pri ovcah ali kozah ne more nadomestiti pomanjkljivih statističnih podatkov o rezultatih preskusov.

| (15) | EFSA je potrdila, da so ločevalni preskusi iz Uredbe (ES) št. 999/2001 praktična orodja, ki izpolnjujejo cilj hitrega in ponovljivega opredeljevanja primerov TSE, ki so združljivi s povzročiteljem klasične BSE. Glede na odsotnost znanstvenih dokazov o sočasni okužbi z BSE in drugimi povzročitelji TSE pri ovcah in kozah pod naravnimi pogoji ter glede na to, da je prevalenca BSE pri ovcah, če je prisotna, ali kozah zelo nizka in je zato možnost sočasne okužbe še manjša, je število neodkritih primerov BSE pri ovcah in kozah izjemno nizko. Zato je ločevalne preskuse, čeprav jih ni mogoče obravnavati kot popolne, ustrezno obravnavati kot primerna orodja za namene izkoreninjenja TSE, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 999/2001. |
| --- | --- |

(15)

EFSA je potrdila, da so ločevalni preskusi iz Uredbe (ES) št. 999/2001 praktična orodja, ki izpolnjujejo cilj hitrega in ponovljivega opredeljevanja primerov TSE, ki so združljivi s povzročiteljem klasične BSE. Glede na odsotnost znanstvenih dokazov o sočasni okužbi z BSE in drugimi povzročitelji TSE pri ovcah in kozah pod naravnimi pogoji ter glede na to, da je prevalenca BSE pri ovcah, če je prisotna, ali kozah zelo nizka in je zato možnost sočasne okužbe še manjša, je število neodkritih primerov BSE pri ovcah in kozah izjemno nizko. Zato je ločevalne preskuse, čeprav jih ni mogoče obravnavati kot popolne, ustrezno obravnavati kot primerna orodja za namene izkoreninjenja TSE, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 999/2001.

| (16) | EFSA je v mnenju z dne 25. januarja 2007 (9) navedla oceno verjetne prevalence BSE pri ovcah. Agencija je sklepala, da v državah z visokim tveganjem obstaja stopnja, nižja od 0,3 do 0,5 primerov BSE na 10 000 zdravih zaklanih živali. EFSA je prav tako navedla, da v Evropski uniji „obstaja 95-odstotna gotovost, da je število primerov enako ali nižje od 4 primerov na milijon ovc, pri 99-odstotni gotovosti pa je število enako ali nižje od 6 primerov na milijon. Pri ovcah BSE še ni bila potrjena, zato je najverjetnejša prevalenca enaka nič“. Od uvedbe ločevalnih preskusov leta 2005, kakor je določeno v točki 3.2(c) Poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001, je bilo izvedenih 2 798 ločevalnih preskusov na ovcah, okuženih s TSE, in 265 ločevalnih preskusov na kozah, okuženih s TSE, za noben primer pa ni bilo potrjeno, da je podoben BSE. |
| --- | --- |

(16)

EFSA je v mnenju z dne 25. januarja 2007 (9) navedla oceno verjetne prevalence BSE pri ovcah. Agencija je sklepala, da v državah z visokim tveganjem obstaja stopnja, nižja od 0,3 do 0,5 primerov BSE na 10 000 zdravih zaklanih živali. EFSA je prav tako navedla, da v Evropski uniji „obstaja 95-odstotna gotovost, da je število primerov enako ali nižje od 4 primerov na milijon ovc, pri 99-odstotni gotovosti pa je število enako ali nižje od 6 primerov na milijon. Pri ovcah BSE še ni bila potrjena, zato je najverjetnejša prevalenca enaka nič“. Od uvedbe ločevalnih preskusov leta 2005, kakor je določeno v točki 3.2(c) Poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001, je bilo izvedenih 2 798 ločevalnih preskusov na ovcah, okuženih s TSE, in 265 ločevalnih preskusov na kozah, okuženih s TSE, za noben primer pa ni bilo potrjeno, da je podoben BSE.

| (17) | Pri izvajanju politik Skupnosti je treba zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi. Ukrepi Skupnosti v sektorju živil in krme morajo temeljiti na ustrezni oceni možnih tveganj za zdravje ljudi in živali, ob upoštevanju obstoječih znanstvenih dokazov pa morajo ohraniti ali, če je znanstveno utemeljeno, povečati raven varovanja zdravja ljudi in živali. Vendar je popolno odpravo tveganja nemogoče obravnavati kot realističen cilj za katero koli odločitev pri obvladovanju tveganja na področju varnosti hrane, kadar je treba pazljivo pretehtati stroške in koristi ukrepov za zmanjševanje tveganja, da se zagotovi sorazmernost ukrepa. Naloga pristojnega za obvladovanje tveganja je, da določi sprejemljivo raven tveganja ob upoštevanju vseh elementov iz znanstvene ocene tveganja. |
| --- | --- |

(17)

Pri izvajanju politik Skupnosti je treba zagotoviti visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi. Ukrepi Skupnosti v sektorju živil in krme morajo temeljiti na ustrezni oceni možnih tveganj za zdravje ljudi in živali, ob upoštevanju obstoječih znanstvenih dokazov pa morajo ohraniti ali, če je znanstveno utemeljeno, povečati raven varovanja zdravja ljudi in živali. Vendar je popolno odpravo tveganja nemogoče obravnavati kot realističen cilj za katero koli odločitev pri obvladovanju tveganja na področju varnosti hrane, kadar je treba pazljivo pretehtati stroške in koristi ukrepov za zmanjševanje tveganja, da se zagotovi sorazmernost ukrepa. Naloga pristojnega za obvladovanje tveganja je, da določi sprejemljivo raven tveganja ob upoštevanju vseh elementov iz znanstvene ocene tveganja.

| (18) | Komisija je v svoji vlogi pristojnega za obvladovanje tveganja na ravni EU odgovorna za vzpostavitev sprejemljive ravni tveganja in sprejemanja najprimernejših ukrepov za ohranjanje visoke ravni varovanja javnega zdravja. Pregledala in ocenila je najnovejše znanstvene informacije o prenosljivosti TSE na ljudi. Ocenila je, da je vsakršno prisotno tveganje trenutno zelo nizko. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v svoji vlogi pristojnega za obvladovanje tveganja na ravni EU odgovorna za vzpostavitev sprejemljive ravni tveganja in sprejemanja najprimernejših ukrepov za ohranjanje visoke ravni varovanja javnega zdravja. Pregledala in ocenila je najnovejše znanstvene informacije o prenosljivosti TSE na ljudi. Ocenila je, da je vsakršno prisotno tveganje trenutno zelo nizko.

| (19) | Ukrepe iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 je zato treba ponovno oceniti, da se zagotovi, da za države članice in gospodarske subjekte ne predstavljajo bremena, ki ne ustreza ravni tveganja in ni sorazmeren z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepe iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 je zato treba ponovno oceniti, da se zagotovi, da za države članice in gospodarske subjekte ne predstavljajo bremena, ki ne ustreza ravni tveganja in ni sorazmeren z zastavljenimi cilji.

| (20) | Ukrepe iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 je zato treba spremeniti, da se državam članicam omogoči, da opustijo zahtevo po izločitvi celotne črede ali del nje, če se odkrije TSE pri ovcah ali kozah. |
| --- | --- |

(20)

Ukrepe iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 je zato treba spremeniti, da se državam članicam omogoči, da opustijo zahtevo po izločitvi celotne črede ali del nje, če se odkrije TSE pri ovcah ali kozah.

| (21) | Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (22) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati šestdeseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 357/2008 (UL L 111, 23.4.2008, str. 3).

1

(2)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 202/2008 (UL L 60, 5.3.2008, str. 17).

2

(3)  The EFSA Journal [Bilten EFSA] (2007) 466, 1–10.

3

(4)  COM(2005) 322 konč.

4

(5)  SEC(2006) 1527.

5

(6)  UL L 165, 27.6.2007, str. 8.

6

(7)  UL C 283, 24.11.2007, str. 28.

7

(8)  Znanstveno poročilo Odbora za biološka tveganja na zahtevo Evropske Komisije „Znanstveno in tehnično pojasnilo razlage in obravnave nekaterih vidikov sklepov iz mnenja Odbora z dne 8. marca 2007 o nekaterih vidikih v zvezi s tveganjem za transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) pri ovcah in kozah“. The EFSA Journal [Bilten EFSA] (2008) 626, 1–11.

8

(9)  Mnenje Znanstvenega odbora za biološka tveganja na zahtevo Evropske komisije o kvantitativni oceni tveganja glede tveganja ostankov BSE v ovčjem mesu in mesnih izdelkih. The EFSA Journal [Bilten EFSA] (2007) 442, 1–44.

9

---

PRILOGA

V Prilogi VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 se poglavje A nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE A

Ukrepi po potrditvi prisotnosti TSE

| 1. | V preiskavi iz člena 13(1)(b) morajo biti opredeljeni:






  (a) | pri govedu:






  — | vsi drugi prežvekovalci na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V preiskavi iz člena 13(1)(b) morajo biti opredeljeni:

(a)

pri govedu:

—

vsi drugi prežvekovalci na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen,

| — | kadar je bila bolezen potrjena pri samici, njeni potomci, rojeni dve leti pred ali po kliničnem začetku bolezni, |
| --- | --- |

—

kadar je bila bolezen potrjena pri samici, njeni potomci, rojeni dve leti pred ali po kliničnem začetku bolezni,

| — | vse živali v kohorti, v kateri živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, |
| --- | --- |

—

vse živali v kohorti, v kateri živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen,

| — | možni izvor bolezni, |
| --- | --- |

—

možni izvor bolezni,

| — | druge živali na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, ali na drugih kmetijskih gospodarstvih, na katerih obstaja možnost okužbe s povzročiteljem TSE ali ki so bila izpostavljena enaki krmi ali viru kontaminacije, |
| --- | --- |

—

druge živali na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, ali na drugih kmetijskih gospodarstvih, na katerih obstaja možnost okužbe s povzročiteljem TSE ali ki so bila izpostavljena enaki krmi ali viru kontaminacije,

| — | premik krmil, pri katerih obstaja možnost kontaminacije, in drugih snovi ali katera koli druga oblika prenosa, s katero bi se lahko prenesel povzročitelj TSE na zadevno kmetijsko gospodarstvo ali z njega; |
| --- | --- |

—

premik krmil, pri katerih obstaja možnost kontaminacije, in drugih snovi ali katera koli druga oblika prenosa, s katero bi se lahko prenesel povzročitelj TSE na zadevno kmetijsko gospodarstvo ali z njega;

| (b) | pri ovcah in kozah:






  — | vsi prežvekovalci, razen ovc in koz, na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, |
| --- | --- | --- |

(b)

pri ovcah in kozah:

—

vsi prežvekovalci, razen ovc in koz, na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen,

| — | starši, če jih je možno izslediti, in pri samicah vsi zarodki, jajčne celice in zadnji potomec samice, pri kateri je bila potrjena bolezen, |
| --- | --- |

—

starši, če jih je možno izslediti, in pri samicah vsi zarodki, jajčne celice in zadnji potomec samice, pri kateri je bila potrjena bolezen,

| — | vse druge ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, poleg živali iz druge alinee, |
| --- | --- |

—

vse druge ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu, na katerem živi žival, pri kateri je bila potrjena bolezen, poleg živali iz druge alinee,

| — | možni izvor bolezni in opredelitev drugih kmetijskih gospodarstev, na katerih so živali, zarodki ali jajčne celice, pri katerih obstaja možnost okužbe s povzročiteljem TSE ali ki so bili izpostavljeni enaki krmi ali viru kontaminacije, |
| --- | --- |

—

možni izvor bolezni in opredelitev drugih kmetijskih gospodarstev, na katerih so živali, zarodki ali jajčne celice, pri katerih obstaja možnost okužbe s povzročiteljem TSE ali ki so bili izpostavljeni enaki krmi ali viru kontaminacije,

| — | premik krmil, pri katerih obstaja možnost kontaminacije, in drugih snovi ali katera koli druga oblika prenosa, s katero bi se lahko prenesel povzročitelj TSE na zadevno kmetijsko gospodarstvo ali z njega. |
| --- | --- |

—

premik krmil, pri katerih obstaja možnost kontaminacije, in drugih snovi ali katera koli druga oblika prenosa, s katero bi se lahko prenesel povzročitelj TSE na zadevno kmetijsko gospodarstvo ali z njega.

| 2. | Ukrepi iz člena 13(1)(c) zajemajo vsaj:






  2.1 | V primeru potrditve BSE pri govedu, pokončanje in popolno uničenje goveda, opredeljenega s poizvedbo iz druge in tretje alinee točke 1(a); vendar pa se države članice lahko odločijo, da:






  — | živali iz kohorte iz tretje alinee točke 1(a) ne pokončajo in uničijo, če je dokazano, da takšne živali niso imele dostopa do enake krme kot prizadeta žival, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ukrepi iz člena 13(1)(c) zajemajo vsaj:

2.1

V primeru potrditve BSE pri govedu, pokončanje in popolno uničenje goveda, opredeljenega s poizvedbo iz druge in tretje alinee točke 1(a); vendar pa se države članice lahko odločijo, da:

—

živali iz kohorte iz tretje alinee točke 1(a) ne pokončajo in uničijo, če je dokazano, da takšne živali niso imele dostopa do enake krme kot prizadeta žival,

| — | pokončanje in uničenje živali iz kohorte iz tretje alinee točke 1(a) odložijo do konca njihovega produktivnega življenja, če so to biki, ki neprekinjeno bivajo v osemenjevalnih središčih, in če se zagotovi, da so po smrti popolnoma uničeni. |
| --- | --- |

—

pokončanje in uničenje živali iz kohorte iz tretje alinee točke 1(a) odložijo do konca njihovega produktivnega življenja, če so to biki, ki neprekinjeno bivajo v osemenjevalnih središčih, in če se zagotovi, da so po smrti popolnoma uničeni.

| 2.2 | V primeru suma na TSE pri ovcah in kozah na kmetijskem gospodarstvu v državi članici se za vse druge ovce in koze z navedenega kmetijskega gospodarstva uvede uradna omejitev gibanja, dokler niso na voljo rezultati preiskave. Če je dokazano, da kmetijsko gospodarstvo, na katerem je žival bivala v času suma na TSE, verjetno ni kmetijsko gospodarstvo, na katerem bi žival lahko bila izpostavljena TSE, lahko pristojni organ odloči, da so glede na dostopne epidemiološke informacije pod uradnim nadzorom druga kmetijska gospodarstva ali le izpostavljeno kmetijsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.2

V primeru suma na TSE pri ovcah in kozah na kmetijskem gospodarstvu v državi članici se za vse druge ovce in koze z navedenega kmetijskega gospodarstva uvede uradna omejitev gibanja, dokler niso na voljo rezultati preiskave. Če je dokazano, da kmetijsko gospodarstvo, na katerem je žival bivala v času suma na TSE, verjetno ni kmetijsko gospodarstvo, na katerem bi žival lahko bila izpostavljena TSE, lahko pristojni organ odloči, da so glede na dostopne epidemiološke informacije pod uradnim nadzorom druga kmetijska gospodarstva ali le izpostavljeno kmetijsko gospodarstvo.

| 2.3 | V primeru potrditve TSE pri ovci ali kozi:






  (a) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge do pete alinee točke 1(b), če po rezultatih primerjalnega testa, izvedenega v skladu s postopkom iz točke 3.2(c) poglavja C Priloge X, BSE ni možno izključiti; |
| --- | --- | --- |

2.3

V primeru potrditve TSE pri ovci ali kozi:

(a)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge do pete alinee točke 1(b), če po rezultatih primerjalnega testa, izvedenega v skladu s postopkom iz točke 3.2(c) poglavja C Priloge X, BSE ni možno izključiti;

| (b) | če je BSE izključena v skladu s postopkom iz točke 3.2(c) poglavja C Priloge X na podlagi sklepa pristojnega organa:
  ali






  (i) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b). Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 3;
  ali |
| --- | --- | --- |

(b)

če je BSE izključena v skladu s postopkom iz točke 3.2(c) poglavja C Priloge X na podlagi sklepa pristojnega organa:

ali

(i)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b). Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 3;

ali

| (ii) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b), razen:






  — | ovnov za razplod genotipa ARR/ARR, |
| --- | --- | --- |

(ii)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b), razen:

—

ovnov za razplod genotipa ARR/ARR,

| — | ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ ter v primeru, da so te ovce za razplod v času preiskave breje, naknadno rojenih jagnjet, če njihov genotip ustreza zahtevam iz tega pododstavka, |
| --- | --- |

—

ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ ter v primeru, da so te ovce za razplod v času preiskave breje, naknadno rojenih jagnjet, če njihov genotip ustreza zahtevam iz tega pododstavka,

| — | ovc z najmanj enim alelom ARR, ki so namenjene izključno za zakol, |
| --- | --- |

—

ovc z najmanj enim alelom ARR, ki so namenjene izključno za zakol,

| — | ovc in koz, mlajših od treh mesecev, ki so namenjene izključno za zakol, če tako določi pristojni organ. |
| --- | --- |

—

ovc in koz, mlajših od treh mesecev, ki so namenjene izključno za zakol, če tako določi pristojni organ.

Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 3;

ali

| (iii) | se država članica lahko odloči, da ne pokonča in uniči živali, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b), kadar je težko nadomestiti ovce znanega genotipa ali je pogostost alela ARR v pasmi ali na kmetijskem gospodarstvu majhna, ali če se ta odločitev zdi potrebna za izogibanje oplojevanja v ožjem sorodstvu ali temelji na tehtnem premisleku vseh epidemioloških dejavnikov. Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 4; |
| --- | --- |

(iii)

se država članica lahko odloči, da ne pokonča in uniči živali, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b), kadar je težko nadomestiti ovce znanega genotipa ali je pogostost alela ARR v pasmi ali na kmetijskem gospodarstvu majhna, ali če se ta odločitev zdi potrebna za izogibanje oplojevanja v ožjem sorodstvu ali temelji na tehtnem premisleku vseh epidemioloških dejavnikov. Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 4;

| (c) | z odstopanjem od ukrepov iz točke (b) in samo, kadar je potrjen primer TSE na kmetijskem gospodarstvu primer atipičnega praskavca, lahko država članica uporabi ukrepe iz točke 5; |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od ukrepov iz točke (b) in samo, kadar je potrjen primer TSE na kmetijskem gospodarstvu primer atipičnega praskavca, lahko država članica uporabi ukrepe iz točke 5;

| (d) | države članice lahko:






  (i) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali iz b(i) nadomestijo z zakolom za prehrano ljudi; |
| --- | --- | --- |

(d)

države članice lahko:

(i)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali iz b(i) nadomestijo z zakolom za prehrano ljudi;

| (ii) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali iz b(ii) nadomestijo z zakolom za prehrano ljudi; pod pogojem:






  — | da so živali zaklane na ozemlju zadevne države članice, |
| --- | --- | --- |

(ii)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali iz b(ii) nadomestijo z zakolom za prehrano ljudi; pod pogojem:

—

da so živali zaklane na ozemlju zadevne države članice,

| — | da se vse živali, ki so starejše od 18 mesecev ali sta jim iz dlesni izrasla več kot dva stalna sekalca in so zaklane za prehrano ljudi, testirajo za prisotnost TSE v skladu z laboratorijskimi metodami iz točke 3.2(b) poglavja C Priloge X; |
| --- | --- |

—

da se vse živali, ki so starejše od 18 mesecev ali sta jim iz dlesni izrasla več kot dva stalna sekalca in so zaklane za prehrano ljudi, testirajo za prisotnost TSE v skladu z laboratorijskimi metodami iz točke 3.2(b) poglavja C Priloge X;

| (e) | določi se genotip prionskega proteina do največ 50 ovc, pokončanih in uničenih ali zaklanih za prehrano ljudi v skladu s točko (b)(i) in (iii); |
| --- | --- |

(e)

določi se genotip prionskega proteina do največ 50 ovc, pokončanih in uničenih ali zaklanih za prehrano ljudi v skladu s točko (b)(i) in (iii);

| (f) | kadar je pogostost alela ARR v pasmi ali na kmetijskem gospodarstvu majhna ali kadar se ta odločitev zdi potrebna za izogibanje oplojevanja v ožjem sorodstvu, se država članica lahko odloči za odložitev uničenja živali iz točke 2.3(b)(i) in (ii) za do pet rejnih let. |
| --- | --- |

(f)

kadar je pogostost alela ARR v pasmi ali na kmetijskem gospodarstvu majhna ali kadar se ta odločitev zdi potrebna za izogibanje oplojevanja v ožjem sorodstvu, se država članica lahko odloči za odložitev uničenja živali iz točke 2.3(b)(i) in (ii) za do pet rejnih let.

| 2.4 | Če je bila okužena žival vnesena z drugega kmetijskega gospodarstva, lahko država članica na podlagi zgodovine primera izvede ukrepe za izkoreninjenje na izvornem kmetijskem gospodarstvu poleg kmetijskega gospodarstva ali namesto na kmetijskem gospodarstvu, na katerem je bila okužba potrjena; v primeru, da zemljišča za pašo ne uporablja le ena čreda, lahko država članica na podlagi tehtnega premisleka o vseh epidemioloških dejavnikih omeji izvajanje navedenih ukrepov na eno čredo; kadar na kmetijskem gospodarstvu biva več kot ena čreda, lahko država članica omeji izvajanje ukrepov na čredo, pri kateri je bila potrjena TSE, če je preverjeno, da črede bivajo ločeno ena od druge in da je verjetnost širitve okužbe med čredami z neposrednim ali posrednim stikom majhna. |
| --- | --- |

2.4

Če je bila okužena žival vnesena z drugega kmetijskega gospodarstva, lahko država članica na podlagi zgodovine primera izvede ukrepe za izkoreninjenje na izvornem kmetijskem gospodarstvu poleg kmetijskega gospodarstva ali namesto na kmetijskem gospodarstvu, na katerem je bila okužba potrjena; v primeru, da zemljišča za pašo ne uporablja le ena čreda, lahko država članica na podlagi tehtnega premisleka o vseh epidemioloških dejavnikih omeji izvajanje navedenih ukrepov na eno čredo; kadar na kmetijskem gospodarstvu biva več kot ena čreda, lahko država članica omeji izvajanje ukrepov na čredo, pri kateri je bila potrjena TSE, če je preverjeno, da črede bivajo ločeno ena od druge in da je verjetnost širitve okužbe med čredami z neposrednim ali posrednim stikom majhna.

| 3. | Po izvajanju ukrepov iz točke 2.3(a) ter (b)(i) in (ii) na kmetijskem gospodarstvu:






  3.1 | Na kmetijska gospodarstva se lahko vnesejo samo naslednje živali:






  (a) | ovni genotipa ARR/ARR; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Po izvajanju ukrepov iz točke 2.3(a) ter (b)(i) in (ii) na kmetijskem gospodarstvu:

3.1

Na kmetijska gospodarstva se lahko vnesejo samo naslednje živali:

(a)

ovni genotipa ARR/ARR;

| (b) | ovce z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ; |
| --- | --- |

(b)

ovce z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ;

| (c) | koze, pod pogojem:






  (i) | da na kmetijskem gospodarstvu bivajo le ovce za razplod genotipov iz točk (a) in (b), |
| --- | --- | --- |

(c)

koze, pod pogojem:

(i)

da na kmetijskem gospodarstvu bivajo le ovce za razplod genotipov iz točk (a) in (b),

| (ii) | da so bili po odpremi črede temeljito očiščeni in razkuženi vsi bivalni prostori živali na kmetijskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(ii)

da so bili po odpremi črede temeljito očiščeni in razkuženi vsi bivalni prostori živali na kmetijskem gospodarstvu.

| 3.2 | Na kmetijskih gospodarstvih se lahko uporabljajo samo naslednja zarodna tkiva ovc:






  (a) | seme ovnov genotipa ARR/ARR; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na kmetijskih gospodarstvih se lahko uporabljajo samo naslednja zarodna tkiva ovc:

(a)

seme ovnov genotipa ARR/ARR;

| (b) | zarodki z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ. |
| --- | --- |

(b)

zarodki z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ.

| 3.3 | Za premik živali s kmetijskega gospodarstva veljajo naslednji pogoji:






  (a) | premik ovc ARR/ARR s kmetijskega gospodarstva ni omejen; |
| --- | --- | --- |

3.3

Za premik živali s kmetijskega gospodarstva veljajo naslednji pogoji:

(a)

premik ovc ARR/ARR s kmetijskega gospodarstva ni omejen;

| (b) | premik ovc s samo enim alelom ARR s kmetijskega gospodarstva je dovoljen samo neposredno za zakol za prehrano ljudi ali za namene uničenja; vendar






  — | je dovoljen premik ovc z enim alelom ARR in brez alela VRQ na druga kmetijska gospodarstva, ki so omejena po izvajanju ukrepov v skladu s točko 2.3(b)(ii) ali 4, |
| --- | --- | --- |

(b)

premik ovc s samo enim alelom ARR s kmetijskega gospodarstva je dovoljen samo neposredno za zakol za prehrano ljudi ali za namene uničenja; vendar

—

je dovoljen premik ovc z enim alelom ARR in brez alela VRQ na druga kmetijska gospodarstva, ki so omejena po izvajanju ukrepov v skladu s točko 2.3(b)(ii) ali 4,

| — | je dovoljen premik jagnjet in kozličkov na drugo kmetijsko gospodarstvo samo za namene pitanja pred zakolom, če tako določi pristojni organ; na ciljnem kmetijskem gospodarstvu ni drugih ovc ali koz, razen tistih, ki se pitajo pred zakolom, in z njega se na druga kmetijska gospodarstva ne odpremlja živih ovc ali koz, razen neposredno za zakol na ozemlju zadevne države članice; |
| --- | --- |

—

je dovoljen premik jagnjet in kozličkov na drugo kmetijsko gospodarstvo samo za namene pitanja pred zakolom, če tako določi pristojni organ; na ciljnem kmetijskem gospodarstvu ni drugih ovc ali koz, razen tistih, ki se pitajo pred zakolom, in z njega se na druga kmetijska gospodarstva ne odpremlja živih ovc ali koz, razen neposredno za zakol na ozemlju zadevne države članice;

| (c) | premik koz je dovoljen, če je kmetijsko gospodarstvo pod okrepljenim spremljanjem za TSE, vključno s testiranjem vseh koz, starejših od 18 mesecev in:






  (i) | ki bodo ob koncu svojega produktivnega življenja zaklane za prehrano ljudi, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

premik koz je dovoljen, če je kmetijsko gospodarstvo pod okrepljenim spremljanjem za TSE, vključno s testiranjem vseh koz, starejših od 18 mesecev in:

(i)

ki bodo ob koncu svojega produktivnega življenja zaklane za prehrano ljudi, ali

| (ii) | ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu in izpolnjujejo pogoje iz točke 3 dela II poglavja A Priloge III; |
| --- | --- |

(ii)

ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu in izpolnjujejo pogoje iz točke 3 dela II poglavja A Priloge III;

| (d) | premik jagnjet in kozličkov, mlajših od treh mesecev, s kmetijskega gospodarstva je dovoljen neposredno za zakol za prehrano ljudi, če tako določi država članica. |
| --- | --- |

(d)

premik jagnjet in kozličkov, mlajših od treh mesecev, s kmetijskega gospodarstva je dovoljen neposredno za zakol za prehrano ljudi, če tako določi država članica.

| 3.4 | Omejitve iz točk 3.1, 3.2 in 3.3 se na kmetijskem gospodarstvu uporabljajo še dve leti od:






  (a) | datuma pridobitve statusa ARR/ARR za vse ovce na kmetijskem gospodarstvu; ali |
| --- | --- | --- |

3.4

Omejitve iz točk 3.1, 3.2 in 3.3 se na kmetijskem gospodarstvu uporabljajo še dve leti od:

(a)

datuma pridobitve statusa ARR/ARR za vse ovce na kmetijskem gospodarstvu; ali

| (b) | zadnjega datuma, ko je na kmetijskem gospodarstvu bivala katera koli ovca ali koza; ali |
| --- | --- |

(b)

zadnjega datuma, ko je na kmetijskem gospodarstvu bivala katera koli ovca ali koza; ali

| (c) | datuma začetka okrepljenega spremljanja za TSE iz točke 3.3(c); ali |
| --- | --- |

(c)

datuma začetka okrepljenega spremljanja za TSE iz točke 3.3(c); ali

| (d) | datuma, ko so vsi ovni za razplod na kmetijskem gospodarstvu genotipa ARR/ARR in imajo vse ovce za razplod najmanj en alel ARR in nimajo nobenega alela VRQ, pod pogojem, da so bili v dveletnem obdobju rezultati testiranj za TSE negativni za naslednje živali, starejše od 18 mesecev:






  — | letni vzorec ovc, zaklanih za prehrano ljudi ob koncu njihovega produktivnega življenja, v skladu z velikostjo vzorca iz preglednice v točki 5 dela II poglavja A Priloge III; ter |
| --- | --- | --- |

(d)

datuma, ko so vsi ovni za razplod na kmetijskem gospodarstvu genotipa ARR/ARR in imajo vse ovce za razplod najmanj en alel ARR in nimajo nobenega alela VRQ, pod pogojem, da so bili v dveletnem obdobju rezultati testiranj za TSE negativni za naslednje živali, starejše od 18 mesecev:

—

letni vzorec ovc, zaklanih za prehrano ljudi ob koncu njihovega produktivnega življenja, v skladu z velikostjo vzorca iz preglednice v točki 5 dela II poglavja A Priloge III; ter

| — | vse ovce iz točke 3 dela II poglavja A Priloge III, ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

vse ovce iz točke 3 dela II poglavja A Priloge III, ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu.

| 4. | Po izvajanju ukrepov iz točke 2.3(b)(iii) na kmetijskem gospodarstvu in za obdobje dveh rejnih let po odkritju zadnjega primera TSE:






  (a) | se opredelijo vse ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- | --- |

4.

Po izvajanju ukrepov iz točke 2.3(b)(iii) na kmetijskem gospodarstvu in za obdobje dveh rejnih let po odkritju zadnjega primera TSE:

(a)

se opredelijo vse ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu;

| (b) | je premik vseh ovc in koz na kmetijskem gospodarstvu dovoljen samo znotraj ozemlja zadevne države članice za zakol za prehrano ljudi ali za namene uničenja; vse živali, starejše od 18 mesecev, ki so zaklane za prehrano ljudi, se testirajo za prisotnost TSE v skladu z laboratorijskimi metodami iz točke 3.2(b) poglavja C Priloge X; |
| --- | --- |

(b)

je premik vseh ovc in koz na kmetijskem gospodarstvu dovoljen samo znotraj ozemlja zadevne države članice za zakol za prehrano ljudi ali za namene uničenja; vse živali, starejše od 18 mesecev, ki so zaklane za prehrano ljudi, se testirajo za prisotnost TSE v skladu z laboratorijskimi metodami iz točke 3.2(b) poglavja C Priloge X;

| (c) | pristojni organ zagotovi, da se zarodki in jajčne celice ne odpremljajo s kmetijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ zagotovi, da se zarodki in jajčne celice ne odpremljajo s kmetijskega gospodarstva;

| (d) | se na kmetijskem gospodarstvu lahko uporablja samo seme ovnov za razplod genotipa ARR/ARR in zarodki z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ; |
| --- | --- |

(d)

se na kmetijskem gospodarstvu lahko uporablja samo seme ovnov za razplod genotipa ARR/ARR in zarodki z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ;

| (e) | se vse ovce in koze, starejše od 18 mesecev, ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu, testirajo za TSE; |
| --- | --- |

(e)

se vse ovce in koze, starejše od 18 mesecev, ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu, testirajo za TSE;

| (f) | se na kmetijsko gospodarstvo lahko vnesejo samo ovni genotipa ARR/ARR in ovce s kmetijskih gospodarstev, na katerih ni bilo odkritega nobenega primera TSE, ali iz čred, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 3.4; |
| --- | --- |

(f)

se na kmetijsko gospodarstvo lahko vnesejo samo ovni genotipa ARR/ARR in ovce s kmetijskih gospodarstev, na katerih ni bilo odkritega nobenega primera TSE, ali iz čred, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 3.4;

| (g) | se na kmetijsko gospodarstvo lahko vnesejo samo koze s kmetijskih gospodarstev, na katerih ni bilo odkritega nobenega primera TSE, ali iz čred, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 3.4; |
| --- | --- |

(g)

se na kmetijsko gospodarstvo lahko vnesejo samo koze s kmetijskih gospodarstev, na katerih ni bilo odkritega nobenega primera TSE, ali iz čred, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 3.4;

| (h) | za vse ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu veljajo omejitve za skupno pašo, ki jih pristojni organ določi na podlagi tehtnega premisleka o vseh epidemioloških dejavnikih; |
| --- | --- |

(h)

za vse ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu veljajo omejitve za skupno pašo, ki jih pristojni organ določi na podlagi tehtnega premisleka o vseh epidemioloških dejavnikih;

| (i) | je z odstopanjem od točke (b) premik jagnjet in kozličkov na druga kmetijska gospodarstva znotraj iste države članice dovoljen samo za namene pitanja pred zakolom, če tako določi pristojni organ; pod pogojem, da na ciljnem kmetijskem gospodarstvu ni drugih ovc ali koz, razen tistih, ki se pitajo pred zakolom, in da se z njega na druga kmetijska gospodarstva ne odpremlja živih ovc ali koz, razen neposredno za zakol. |
| --- | --- |

(i)

je z odstopanjem od točke (b) premik jagnjet in kozličkov na druga kmetijska gospodarstva znotraj iste države članice dovoljen samo za namene pitanja pred zakolom, če tako določi pristojni organ; pod pogojem, da na ciljnem kmetijskem gospodarstvu ni drugih ovc ali koz, razen tistih, ki se pitajo pred zakolom, in da se z njega na druga kmetijska gospodarstva ne odpremlja živih ovc ali koz, razen neposredno za zakol.

| 5. | Po uporabi odstopanja iz točke 2.3(c) se izvajajo naslednji ukrepi:






  (a) | bodisi pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b). Države članice lahko določijo genotip prionskega proteina ovc, ki so bile pokončane in uničene; |
| --- | --- | --- |

5.

Po uporabi odstopanja iz točke 2.3(c) se izvajajo naslednji ukrepi:

(a)

bodisi pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b). Države članice lahko določijo genotip prionskega proteina ovc, ki so bile pokončane in uničene;

| (b) | bodisi vsaj naslednji ukrepi za obdobje dve rejnih let po odkritju zadnjega primera TSE:






  (i) | opredelijo se vse ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- | --- |

(b)

bodisi vsaj naslednji ukrepi za obdobje dve rejnih let po odkritju zadnjega primera TSE:

(i)

opredelijo se vse ovce in koze na kmetijskem gospodarstvu;

| (ii) | kmetijsko gospodarstvo mora biti pod okrepljenim spremljanjem za TSE za dveletno obdobje, vključno s testiranjem vseh ovc in koz, starejših od 18 mesecev in zaklanih za prehrano ljudi, ter ovc in koz, starejših od 18 mesecev, ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(ii)

kmetijsko gospodarstvo mora biti pod okrepljenim spremljanjem za TSE za dveletno obdobje, vključno s testiranjem vseh ovc in koz, starejših od 18 mesecev in zaklanih za prehrano ljudi, ter ovc in koz, starejših od 18 mesecev, ki so poginile ali so bile pokončane na kmetijskem gospodarstvu;

| (iii) | pristojni organ zagotovi, da se žive ovce in koze, zarodki in jajčne celice ne odpremljajo s kmetijskega gospodarstva v druge države članice ali tretje države. |
| --- | --- |

(iii)

pristojni organ zagotovi, da se žive ovce in koze, zarodki in jajčne celice ne odpremljajo s kmetijskega gospodarstva v druge države članice ali tretje države.

| 6. | Države članice, ki izvajajo ukrepe iz točke 2.3(b)(iii) ali odstopanja iz točke 2.3(c) in (d), Komisijo uradno obvestijo o pogojih in merilih, uporabljenih za njihovo odobritev. Kadar se odkrijejo dodatni primeri TSE pri čredah, za katere se uporabljajo odstopanja, se pogoji za odobritev takšnih odstopanj ponovno ocenijo.“ |
| --- | --- |

6.

Države članice, ki izvajajo ukrepe iz točke 2.3(b)(iii) ali odstopanja iz točke 2.3(c) in (d), Komisijo uradno obvestijo o pogojih in merilih, uporabljenih za njihovo odobritev. Kadar se odkrijejo dodatni primeri TSE pri čredah, za katere se uporabljajo odstopanja, se pogoji za odobritev takšnih odstopanj ponovno ocenijo.“

---

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 554/2008

z dne 17. junija 2008

o izdaji dovoljenja za 6-fitazo (Quantum Phytase) kot krmnega dodatka

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Priloge k tej uredbi. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili temu zahtevku priloženi zahtevani podatki in listine. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Priloge k tej uredbi. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili temu zahtevku priloženi zahtevani podatki in listine.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za encimski pripravek 6-fitaze (Quantum Phytase), ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927), kot krmnega dodatka za piščance za pitanje, kokoši nesnice, purane za pitanje, race za pitanje in pujske (odstavljene) ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za encimski pripravek 6-fitaze (Quantum Phytase), ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927), kot krmnega dodatka za piščance za pitanje, kokoši nesnice, purane za pitanje, race za pitanje in pujske (odstavljene) ter njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 1. februarja 2007 in 30. januarja 2008 (2) na podlagi podatkov, ki jih je dal vlagatelj, navedla, da encimski pripravek 6-fitaze (Quantum Phytase), ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927), nima škodljivega vpliva na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje ter učinkovito izboljšuje prebavljivost krme. Poleg tega je ugotovila, da je izdelek blago dražilen in povzročitelj preobčutljivosti kože ter da bi lahko bil povzročitelj preobčutljivosti dihal. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 1. februarja 2007 in 30. januarja 2008 (2) na podlagi podatkov, ki jih je dal vlagatelj, navedla, da encimski pripravek 6-fitaze (Quantum Phytase), ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927), nima škodljivega vpliva na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje ter učinkovito izboljšuje prebavljivost krme. Poleg tega je ugotovila, da je izdelek blago dražilen in povzročitelj preobčutljivosti kože ter da bi lahko bil povzročitelj preobčutljivosti dihal. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kot pospeševalca prebavljivosti, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. Treba je predvideti ukrepe za zaščito uporabnikov pred tveganji, opredeljenimi v mnenju Agencije. |
| --- | --- |

(5)

Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kot pospeševalca prebavljivosti, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. Treba je predvideti ukrepe za zaščito uporabnikov pred tveganji, opredeljenimi v mnenju Agencije.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

1

(2)  Mnenje znanstvenega sveta za dodatke in izdelke ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP), in znanstvenega sveta o gensko spremenjenih organizmih (GSO) o „varnosti in učinkovitosti izdelka Quantum Phytase 5000 L in Quantum Phytase 2500 D (6-fitaze) kot krmnega dodatka za piščance za pitanje, kokoši nesnice, purane za pitanje, race za pitanje in pujske (odstavljene)“. The EFSA Journal (2008) 627, str. 1–27.

2

The EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek
  (trgovsko ime) | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti |
| 4a5 | AB Enzyme GmbH | 6-fitaza
  EC 3.1.3.26
  (Quantum Phytase 2500 D
  Quantum Phytase 5000 L) | | Sestava dodatka

  6-fitaza, ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927) in ki ima najnižjo aktivnost: | v trdni obliki: 2 500 FTU/g (1) |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

(trgovsko ime)

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti

4a5

AB Enzyme GmbH

6-fitaza

EC 3.1.3.26

(Quantum Phytase 2500 D

Quantum Phytase 5000 L)

Sestava dodatka

6-fitaza, ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927) in ki ima najnižjo aktivnost:

v trdni obliki: 2 500 FTU/g (1)

| | v tekoči obliki: 5 000 FTU/ml |
| --- | --- |

v tekoči obliki: 5 000 FTU/ml

| | Lastnosti aktivne snovi

  6-fitaza, ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927) |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

6-fitaza, ki jo proizvaja Pichia pastoris (DSM 15927)

| | Analitska metoda
   (2)

  Kolorimetrična metoda, ki temelji na reakciji vanadomolibdata z organskim fosfatom, ki nastane z delovanjem 6-fitaze na substrat, ki vsebuje fitat (natrijev fitat) pri pH 5,5 in 37 °C. |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (2)

Kolorimetrična metoda, ki temelji na reakciji vanadomolibdata z organskim fosfatom, ki nastane z delovanjem 6-fitaze na substrat, ki vsebuje fitat (natrijev fitat) pri pH 5,5 in 37 °C.

piščanci za pitanje

—

500 FTU

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Priporočeni odmerek na kilogram popolne krmne mešanice:






  — | piščanci za pitanje: 500–2 500 FTU |
| --- | --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek na kilogram popolne krmne mešanice:

—

piščanci za pitanje: 500–2 500 FTU

| — | kokoši nesnice: 2 000 FTU |
| --- | --- |

—

kokoši nesnice: 2 000 FTU

| — | race za pitanje: 250–2 000 FTU |
| --- | --- |

—

race za pitanje: 250–2 000 FTU

| — | purani za pitanje: 1 000–2 700 FTU |
| --- | --- |

—

purani za pitanje: 1 000–2 700 FTU

| — | pujski (odstavljeni): 100–2 500 FTU |
| --- | --- |

—

pujski (odstavljeni): 100–2 500 FTU

| 3. | Za uporabo v krmnih mešanicah, ki vsebujejo več kot 0,25 % fitinsko vezanega fosforja. |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmnih mešanicah, ki vsebujejo več kot 0,25 % fitinsko vezanega fosforja.

| 4. | Za uporabo pri odstavljenih pujskih do približno 35 kg. |
| --- | --- |

4.

Za uporabo pri odstavljenih pujskih do približno 35 kg.

| 5. | Za varnost: med ravnanjem se nosijo zaščita za dihala, zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

5.

Za varnost: med ravnanjem se nosijo zaščita za dihala, zaščitna očala in rokavice.

8. julij 2018

kokoši nesnice

—

2 000 FTU

—

race za pitanje

—

250 FTU

—

purani za pitanje

—

1 000 FTU

—

pujski (odstavljeni)

—

100 FTU

—

---

(1)  1 FTU je količina encima, ki sprosti 1 mikromol anorganskega fosfata iz natrijevega fitata na minuto pri pH 5,5 in 37 °C.

(2)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Skupnosti: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

DIREKTIVE

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/17

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/60/ES

z dne 17. junija 2008

o določitvi posebnih meril čistosti sladil za uporabo v živilih

(Besedilo velja za EGP)

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (1), in zlasti člena 3(3)(a) direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 95/31/ES z dne 5. julija 1995 o določitvi posebnih meril čistosti sladil za uporabo v živilih (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 95/31/ES z dne 5. julija 1995 o določitvi posebnih meril čistosti sladil za uporabo v živilih (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Določiti je treba merila čistosti vseh sladil, navedenih v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/35/ES z dne 30. junija 1994 o sladilih za uporabo v živilih (4). |
| --- | --- |

(2)

Določiti je treba merila čistosti vseh sladil, navedenih v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/35/ES z dne 30. junija 1994 o sladilih za uporabo v živilih (4).

| (3) | Upoštevati je treba specifikacije in analizne postopke za sladila, kakršne določata Codex Alimentarius, kakor ga je pripravil Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive za živila (JECFA). |
| --- | --- |

(3)

Upoštevati je treba specifikacije in analizne postopke za sladila, kakršne določata Codex Alimentarius, kakor ga je pripravil Skupni strokovni odbor FAO/WHO za aditive za živila (JECFA).

| (4) | Aditive za živila, pripravljene s proizvodnimi postopki ali iz začetnih snovi, ki se znatno razlikujejo od aditivov, ki jih je Znanstveni odbor za hrano ovrednotil, ali se razlikujejo od aditivov, navedenih v tej direktivi, je treba predložiti v ovrednotenje varnosti Evropski agenciji za varnost hrane s poudarkom na merilih čistosti. |
| --- | --- |

(4)

Aditive za živila, pripravljene s proizvodnimi postopki ali iz začetnih snovi, ki se znatno razlikujejo od aditivov, ki jih je Znanstveni odbor za hrano ovrednotil, ali se razlikujejo od aditivov, navedenih v tej direktivi, je treba predložiti v ovrednotenje varnosti Evropski agenciji za varnost hrane s poudarkom na merilih čistosti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (6) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in uporabo direktiv določenih v Prilogi II, Del B – |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in uporabo direktiv določenih v Prilogi II, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Merila čistosti iz člena 3(3)(a) Direktive 89/107/EGS za sladila navedena v Direktivi 94/35/ES, so določena v Prilogi I k tej direktivi.

Člen 2

Direktiva 95/31/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v Prilogi II, Del A, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo, se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi III.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

José Manuel BARROSO

Predsednik

---

(1)  UL L 40, 11.2.1989, str. 27. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 178, 28.7.1995, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/128/ES (UL L 346, 9.12.2006, str. 6).

2

(3)  Glej Prilogo II, Del A.

3

(4)  UL L 237, 10.9.1994, str. 3. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/52/ES (UL L 204, 26.7.2006, str. 10).

4

---

PRILOGA I

| E 420 (i) –   SORBITOL |
| --- |
| Sinonimi | D-glucitol, D-sorbitol |
| Opredelitev |
| Kemično ime | D-glucitol |
| Einecs | 200-061-5 |
| Kemična formula | C6H14O6 |
| Molska masa | 182,17 |
| Vsebnost | Vsebnost ne manj kakor 97 % skupnih glicitolov in ne manj kakor 91 % D-sorbitola, računano na suho snov.
  Glicitoli so spojine s strukturno formulo CH2OH-(CHOH)n –CH2 OH, pri čemer je „n“ celo število |
| Opis | Bel higroskopičen, kristalinični prah, kosmiči ali zrnca, sladkega okusa |
| Kvalitativna določitev |
| A. | Topnost |

SORBITOL

Sinonimi

D-glucitol, D-sorbitol

Opredelitev

Kemično ime

D-glucitol

Einecs

200-061-5

Kemična formula

C6H14O6

Molska masa

182,17

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 97 % skupnih glicitolov in ne manj kakor 91 % D-sorbitola, računano na suho snov.

Glicitoli so spojine s strukturno formulo CH2OH-(CHOH)n –CH2 OH, pri čemer je „n“ celo število

Opis

Bel higroskopičen, kristalinični prah, kosmiči ali zrnca, sladkega okusa

Kvalitativna določitev

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, zelo slabo topen v etanolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

88 do 102 °C

| C. | Derivat sorbitol monobenzilidena |
| --- | --- |

C.

Derivat sorbitol monobenzilidena

Petim gramom vzorca dodamo 7 ml metanola, 1 ml benzaldehida in 1 ml klorovodikove kisline. Mešamo in stresamo v mešalniku, dokler ne nastanejo kristali. Filtriramo s presesavanjem, raztopimo kristale v 20 ml vrele vode, ki vsebuje 1 g natrijevega bikarbonata, še vroče filtriramo, ohladimo filtrat, filtriramo s presesavanjem, speremo s 5 ml zmesi metanola in vode (1 : 2) in posušimo na zraku. Tako dobljeni kristali se stalijo med 173 in 179 °C

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 1 % (po Karl-Fischerjevi metodi)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %, računano na suho snov

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,3 %,izraženo kot glukoza, računano na suho snov

Skupni sladkorji

Ne več kakor 1 %, izraženo kot glukoza računano na suho snov

Kloridi

Ne več kakor 50 mg/kg računano na suho snov

Sulfati

Ne več kakor 100 mg/kg računano na suho snov

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

Težke kovine

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo kot Pb računano na suho snov

SIRUP SORBITOLA

Sinonimi

Sirup D-klucitola

Opredelitev

Kemično ime

Sirup sorbitola, proizveden s hidrogeniranjem glukoznega sirupa, sestoji iz D-sorbitola, D-manitola in hidrogeniranih saharidov.

Tisti del proizvoda, ki ni D-sorbitol, sestoji predvsem iz hidrogeniranih oligosaharidov, ki se tvorijo s hidrogeniranjem glukoznega sirupa, uporabljenega kot surovina (pri tem sirup ne kristalizira), ali manitola. Prisotne so lahko manjše količine glicitolov, kjer je n ≤ 4. Glicitoli so spojine s strukturno formulo CH2OH-(CHOH)n –CH2 OH, pri čemer je „n“ celo število

Einecs

270-337-8

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 69 % skupnih trdnih snovi in ne manj kakor 50 % D-sorbitola, računano na suho snov

Opis

Bistra, brezbarvna vodna raztopina sladkega okusa

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Meša se z vodo, glicerolom in propan-1,2-diolom

| B. | Derivat sorbitol monobenzilidena |
| --- | --- |

B.

Derivat sorbitol monobenzilidena

Petim gramom vzorca dodamo 7 ml metanola, 1 ml benzaldehida in 1 ml klorovodikove kisline. Mešamo in stresamo v mešalniku, dokler ne nastanejo kristali. Filtriramo s presesavanjem, raztopimo kristale v 20 ml vrele vode, ki vsebuje 1 g natrijevega bikarbonata, še vroče filtriramo, filtrat ohladimo, filtriramo s presesavanjem, speremo s 5 ml zmesi metanola in vode (1 :2) in posušimo na zraku. Tako dobljeni kristali se stalijo med 173 in 179 °C

Čistost

Vsebnost vode

Ne več kakor 31 % (po Karl-Fischerjevi metodi)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %, računano na suho snov

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,3 %, računano na suho snov

Kloridi

Ne več kakor 50 mg/kg, računano na suho snov

Sulfati

Ne več kakor 100 mg/kg, računano na suho snov

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg, izraženo na osnovi teže suhe snovi

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

MANITOL

MANITOL

Sinonimi

D-manitol

Opredelitev

Manitol se pridobiva s katalitičnim hidrogeniranjem ogljikovodikovih raztopin, ki vsebujejo glukozo in/ali fruktozo

Kemično ime

D-manitol

Einecs

200-711-8

Kemična formula

C6H14O6

Molska masa

182,2

Vsebnost

Ne manj kakor 96 % in ne več kakor 102 % D-manitola, računano na suho snov.

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Topen v vodi, zelo slabo topen v etanolu, praktično netopen v etru

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 164 in 169 °C

| C. | Tenkoplastna kromatografija |
| --- | --- |

C.

Tenkoplastna kromatografija

Daje reakcijo

| D. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

D.

Specifična sučnost

[α] 20
  D: + 23 ° do + 25 ° (boratna raztopina)

| E. | pH |
| --- | --- |

E.

pH

Med 5 in 8

10 ml 10-odstotne (m/v) raztopine vzorca, dodati 0,5 ml nasičene raztopine kalijevega klorida, nato izmeriti pH

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,3 % (105 oC, štiri ure)

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,3 % (kot glukoza)

Skupni sladkorji

Ne več kakor 1 % (kot glukoza)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Kloridi

Ne več kakor 70 mg/kg

Sulfat

Ne več kakor 100 mg/kg

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

MANITOL, PRIDOBLJEN S FERMENTACIJO

Sinonimi

D-manitol

Opredelitev

Manitol se pridobiva s prekinjeno fermentacijo v aerobnih pogojih z uporabo običajne vrste kvasovk Zygosaccharomyces rouxii

Kemično ime

D-manitol

Einecs

200-711-8

Kemična formula

C6H14O6

Molska masa

182,2

Vsebnost

Ne manj kakor 99 %, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Topen v vodi, zelo slabo topen v etanolu, praktično netopen v etru

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

Med 164 in 169 °C

| C. | Tenkoplastna kromatografija |
| --- | --- |

C.

Tenkoplastna kromatografija

Daje reakcijo

| D. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

D.

Specifična sučnost

[α] 20
  D: + 23 ° do + 25 ° (boratna raztopina)

| E. | pH |
| --- | --- |

E.

pH

Med 5 in 8

0,5 ml nasičene raztopine kalijevega klorida dodamo 10 ml 10-odstotne raztopine vzorca (m/v), nato izmerimo pH

Čistost

Arabitol

Ne več kakor 0,3 %

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,3 % (105 °C, štiri ure)

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,3 % (kot glukoza)

Skupni sladkorji

Ne več kakor 1 % (kot glukoza)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Kloridi

Ne več kakor 70 mg/kg

Sulfat

Ne več kakor 100 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

Aerobne mezofilne bakterije

Ne več kakor 103/g

Koliformne bakterije

V 10 g jih ni

Salmonella

V 10 g jih ni

E. Coli

V 10 g jih ni

Staphylococcus aureus

V 10 g jih ni

Pseudomonas aeruginosa

V 10 g jih ni

Plesni

Ne več kakor 100/g

Kvasovke

Ne več kakor 100/g

ACESULFAM K

Sinonimi

Acesulfam kalij, acesulfam, kalijeva sol 3,4 dihidro-6-metil-1,2,3-oksatiazin-4-on, 2,2-dioksid

Opredelitev

Kemično ime

6-metil-1,2,3-oksatiazin-4(3H)-on-2, 2-dioksid kalijeva sol

Einecs

259-715-3

Kemična formula

C4H4KNO4S

Relativna molska masa

201,24

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % C4H4KNO4S, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja. Približno 200-krat bolj sladek kakor saharoza

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, zelo slabo topen v etanolu

| B. | Ultravijolična absorpcija |
| --- | --- |

B.

Ultravijolična absorpcija

Za raztopino 10 mg v 1 000 ml vode je maksimum pri 227 ± 2 nm

| C. | Preskus za kalij |
| --- | --- |

C.

Preskus za kalij

Reakcija s plamenom (preskus ostanka žarjenja 2 g vzorca)

| D. | Preskus obarjanja |
| --- | --- |

D.

Preskus obarjanja

0,2 g vzorca v 2 ml ocetne kisline in 2 ml vode, dodamo nekaj kapljic kobaltovega nitrita. Nastane rumena oborina

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % (105 °C, dve uri)

Organske nečistote

Do 20 mg/kg sestavin, ki absorbirajo v UV

Fluor

Ne več kakor 3 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

ASPARTAM

Sinonimi

Aspartil fenilalanin metilester

Opredelitev

Kemično ime

N-L-α-(aspartil-L-fenilalanin-1-metilester, 3-amino-N-(α-karbometoksi-fenetil)-sukcinilna kislina-N-metilester

Einecs

245-261-3

Kemična formula

C14H18N2O5

Relativna molska masa

294,31

Vsebnost

Ne manj kakor 98 % in ne več kakor 102 % C14H18N2O5, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja, sladkega okusa. Približno 200-krat slajši od saharoze

Kvalitativna določitev

Topnost

Slabo topen v vodi in etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 4,5 % (105 °C, štiri ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,2 %, računano na suho snov

pH

Med 4,5 in 6,0 (raztopina 1 v 125)

Prepustnost

Prepustnost 1-odstotne raztopine v 2 N klorovodikovi kislini, določena v 1-cm celici pri 430 nm z ustreznim spektrofotometrom, z uporabo 2 N klorovodikove kisline kot reference, ni manj kakor 0,95, kar je ekvivalentno absorbanci ne več kakor približno 0,022

Specifična sučnost

[α]D
  20: + 14,5 do + 16,5 °

Določimo v 4 v 100/15 N raztopini mravljinčne kisline v 30 minutah po pripravi raztopine vzorca

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

5-benzil-3,6-diokso-2-piperazinocetna kislina

Ne več kakor 1,5 mg/kg računano na suho snov

CIKLAMNA KISLINA TER NJENE NATRIJEVE IN KALCIJEVE SOLI

CIKLAMNA KISLINA

Sinonimi

Cikloheksilsulfaminska kislina, ciklamat

Opredelitev

Kemično ime

Cikloheksansulfaminska kislina, cikloheksilaminosulfonska kislina

Einecs

202-898-1

Kemična formula

C6H13NO3S

Relativna molska masa

179,24

Vsebnost

Cikloheksilsulfaminska kislina vsebuje ne manj kakor 98 % in ne več kakor 102 % C6 H13NO3S, računano na suho snov

Opis

Brezbarvni bel kristalinični prah sladko-grenkega okusa

Približno 40-krat slajši od saharoze

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Topen v vodi in etanolu

| B. | Preskus obarjanja |
| --- | --- |

B.

Preskus obarjanja

2-odstotno raztopino nakisamo s klorovodikovo kislino, dodamo 1 ml približno molarne raztopine barijevega klorida v vodo in filtriramo, če nastane motna raztopina ali oborina. Bistri raztopini dodamo 1 ml 10-odstotne raztopine natrijevega nitrita. Nastane bela oborina.

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % (105 °C, eno uro)

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo na osnovi teže suhe snovi

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Cikloheksilamin

Ne več kakor 10 mg/kg računano na suho snov

Dicikloheksilamin

Ne več kakor 1 mg/kg računano na suho snov

Anilin

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

NATRIJEV CIKLAMAT

Sinonimi

Ciklamat, natrijeva sol ciklamne kisline

Opredelitev

Kemično ime

Natrijev cikloheksansulfamat, natrijev cikloheksilsulfamat

Einecs

205-348-9

Kemična formula

C6H12NNaO3S in dihidratna oblika C6H12NNaO3S•2H2O

Molska masa

201,22 računano na brezvodno sol

237,22 računano na di hidratno sol

Vsebnost

Ne manj kakor 98 % in ne več kakor 102 %, računano na suho snov

Dihidratna sol: ne manj kakor 84 %, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali kristalinični prah, brez vonja. Približno 30-krat slajši od saharoze.

Kvalitativna določitev

Topnost

Topen v vodi, skoraj netopen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % (105 °C, eno uro)

Ne več kakor 15,2 % (105 °C, dve uri) za dihidratno sol

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo kot selen računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

Cikloheksilamin

Ne več kakor 10 mg/kg računano na suho snov

Dicikloheksilamin

Ne več kakor 1 mg/kg računano na suho snov, izraženo na osnovi teže suhe snovi

Anilin

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

KALCIJEV CIKLAMAT

Sinonimi

Ciklamat, kalcijeva sol ciklamne kisline

Opredelitev

Kemično ime

Kalcijev cikloheksansulfamat, kalcijev cikloheksil sulfamat

Einecs

205-349-4

Kemična formula

C12H24CaN2O6S2·2H2O

Relativna molska masa

432,57

Vsebnost

Ne manj kakor 98 % in ne več kakor 10 %, računano na suho snov

Opis

Beli brezbarvni kristali ali kristalinični prah. Približno 30-krat slajši od saharoze

Kvalitativna določitev

Topnost

Topen v vodi, zmerno topen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % (105 °C, eno uro)

Ne več kakor 8,5 % (140 °C, štiri ure) za dihidratno sol

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo kot Pb, računano na suho snov

Cikloheksilamin

Ne več kakor 10 mg/kg, računano na suho snov

Dicikloheksilamin

Ne več kakor 1 mg/kg računano na suho snov, izraženo na osnovi teže suhe snovi

Anilin

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

IZOMALT

Sinonimi

Hidrogenirana izomaltuloza, hidrogenirana palatinoza.

Opredelitev

Kemično ime

Izomalt je zmes hidrogeniranih mono- in disaharidov, katerih glavna sestavina so disaharidi:

| | 6-O-α-D-glukopiranozil-D-sorbitol (1,6-GPS) |
| --- | --- |

6-O-α-D-glukopiranozil-D-sorbitol (1,6-GPS)

| | in1-O-α-D-glukopiranozil-D-manitol dihidrat (1,1-GPM) |
| --- | --- |

in1-O-α-D-glukopiranozil-D-manitol dihidrat (1,1-GPM)

Kemična formula

6-O-α-D-glukopiranozil-D-sorbitol: C12H24O11

1-O-α-D-glukopiranozil-D-manitol dihidrat: C12H24O11. 2H2O

Relativna molekulska masa

6-O-α-D-glukopiranozil-D-sorbitol: 344,32

1-O-α-D-glukopiranozil-D-manitol dihidrat: 380,32

Vsebnost

Vsebnost najmanj 98 % hidrogeniranih mono- in disaharidov ter najmanj 86 % mešanice 6-O-α-D-glukopiranozil-D-sorbitola in 1-O-α-D-glukopiranozil-D-manitol dihidrata, računano na suho snov

Opis

Kristalinična snov, brez vonja, bela, rahlo higroskopična.

Identifikacija

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Topen v vodi, zelo malo topen v etanolu.

| B. | Tenkoplastna kromatografija |
| --- | --- |

B.

Tenkoplastna kromatografija

Preskus s tankoplastno kromatografijo, plošča prevlečena s ca. 0,2 mm slojem kromatografskega silikagela. Glavne lise v kromatogramu so na 1,1-GPM in 1,6-GPS.

Čistost

Vsebnost vode

največ 7 % (metoda Karla Fischerja)

Sulfatni pepel

največ 0,05 %, računano na suho snov

D-manitol

največ 3 %

D-sorbitol

največ 6 %

Reducirajoči sladkorji

največ 0,3 %, izraženo kot glukoza, računano na suho snov

Nikelj

največ 2 mg/kg, računano na suho snov

Arzen

največ 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

največ 1 mg/kg, računano na suho snov

SAHARIN IN NJEGOVE Na, K IN Ca SOLI

SAHARIN

Opredelitev

Kemično ime

3-okso-2,3 dihidrobenzo(d)izotiazol-1,1-dioksid

Einecs

201-321-0

Kemična formula

C7H5NO3S

Relativna molekulska masa

183,18

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % in ne več kakor 101 % C7 H5NO3S, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali bel kristalinični prah brez vonja ali komaj zaznavnega aromatičnega vonja, sladkega okusa tudi v močno razredčenih raztopinah. Približno 300- do 500-krat slajši od saharoze

Določitev

Topnost

Slabo topen v vodi, topen v bazičnih raztopinah, zmerno topen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 1 % (105 °C, dve uri)

Območje taljenja

226 do 230 °C

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,2 mg/kg, izraženo na suho snov

Benzojeva in salicilna kislina

Desetim ml raztopine 1 : 20, predhodno nakisane s 5 kapljicami ocetne kisline, dodamo 3 kapljice približno molarne raztopine železovega klorida v vodi. Oborina ali vijoličasta barva se ne pojavi

o-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-sulfonamid benzojeve kisline

Ne več kakor 25 mg/kg, izraženo na suho snov

Lahko karbonizirajoče snovi

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, izraženo na suho snov

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo na suho snov.

NATRIJEV SAHARIN

Sinonimi

Saharin, natrijeva sol saharina

Opredelitev

Kemično ime

Natrijev o-benzosulfimid, natrijeva sol 2,3-dihidro-3-oksobenzisosulfonazol, 1,2-benzisotiazolin-3-on-1, 1-dioksid dihidrat natrijeve soli

Einecs

204-886-1

Kemična formula

C7H4NNaO3S·2H2O

Relativna molekulska masa

241,19

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % in ne več kakor 101 % C7H4NNaO3S, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali bel kristalinični orošen prah brez vonja ali komaj zaznavnega vonja, močnega sladkega okusa tudi v zelo razredčenih raztopinah. Približno 300- do 500-krat slajši od saharoze v razredčenih raztopinah

Določitev

Topnost

Dobro topen v vodi, zmerno topen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 15 % (120 °C, štiri ure)

Benzojeva in salicilna kislina

Desetim ml raztopine 1:20, predhodno nakisane s 5 kapljicami ocetne kisline, dodamo 3 kapljice približno molarne raztopine železovega klorida v vodi. Oborina ali vijoličasta barva se ne pojavi

o-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-sulfonamid benzojeve kisline

Ne več kakor 25 mg/kg, izraženo na suho snov

Lahko karbonizirajoče snovi

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, izraženo na suho snov

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo na suho snov.

KALCIJEV SAHARIN

Sinonimi

Saharin, kalcijeva sol saharina

Opredelitev

Kemično ime

Kalcijev o-benzosulfimid, kalcijeva sol 2,3-dihidro-3-oksobenzisosulfonazol, 1,2-benzisotiazolin-3-on-1, hidrat 1-dioksid kalcijeve soli (2:7)

Einecs

229-349-9

Kemična formula

Formula

Relativna molekulska masa

467,48

Vsebnost

Ne manj kakor 95 % C14H8CaN2O6S2, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali bel kristalinični prah brez vonja ali komaj zaznavnega vonja, močnega sladkega okusa tudi v zelo razredčenih raztopinah. Približno 300- do 500-krat slajši od saharoze v razredčenih raztopinah

Določitev

Topnost

Dobro topen v vodi, zmerno topen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 13,5 % (120 °C, štiri ure)

Benzojeva in salicilna kislina

Desetim ml raztopine 1:20, predhodno nakisane s 5 kapljicami ocetne kisline, dodamo 3 kapljice približno molarne raztopine železovega klorida v vodi. Oborina ali vijoličasta barva se ne pojavi

o-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-sulfonamid benzojeve kisline

Ne več kakor 25 mg/kg, izraženo na suho snov

Lahko karbonizirajoče snovi

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, izraženo na suho snov

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo na suho snov.

KALIJEV SAHARIN

Sinonimi

Saharin, kalijeva sol saharina

Opredelitev

Kemično ime

Kalijev o-benzosulfimid, kalijeva sol 2,3-dihidro-3-oksobenzisosulfonazol, kalijeva sol 1,2-benzisotiazolin-3-on-1, 1-dioksid monohidrat

Einecs

Kemična formula

C7H4KNO3S·H2O

Relativna molska masa

239,77

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % in ne več kakor 101,0 % C7 H4KNO3S, računano na suho snov

Opis

Beli kristali ali bel kristalinični prah brez vonja ali komaj zaznavnega vonja, močnega sladkega okusa tudi v zelo razredčenih raztopinah. Približno 300- do 500-krat slajši od saharoze

Določitev

Topnost

Dobro topen v vodi, zmerno topen v etanolu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 8 % (120 °C, štiri ure)

Benzojeva in salicilna kislina

Desetim ml raztopine 1:20, predhodno nakisane s 5 kapljicami ocetne kisline, dodamo 3 kapljice približno molarne raztopine železovega klorida v vodi. Oborina ali vijoličasta barva se ne pojavi

o-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-toluensulfonamid

Ne več kakor 10 mg/kg, izraženo na suho snov

p-sulfonamid benzojeve kisline

Ne več kakor 25 mg/kg, izraženo na suho snov

Lahko karbonizirajoče snovi

Jih ni

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, izraženo na suho snov

Selen

Ne več kakor 30 mg/kg, izraženo na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo na suho snov

SUKRALOZA

Sopomenke

4,1′,6′-triklorogalaktosaharoza

Opredelitev

Kemično ime

1,6-dikloro-1,6-dideoksi-β-D-fruktofuranozil-4-kloro-4-deoksi-α-D-galaktopiranozid

Einecs

259-952-2

Kemična formula

C12H19Cl3O8

Molekulska masa

397,64

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 %, vendar ne več kot 102 % C12H19Cl3O8, računano na suho snov.

Opis

Bel do sivkasto bel kristalinični prah, skoraj brez vonja.

Določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, metanolu in etanolu

Slabo topen v etil acetatu

| B. | Infrardeča absorbcija |
| --- | --- |

B.

Infrardeča absorbcija

Infrardeči spekter vzorca v disperziji kalijevega bromida kaže relativne največje vrednosti pri podobnih valovnih dolžinah kot v referenčnem spektru, dobljenim z referenčnim standardom sukraloze.

| C. | Tenkoplastna kromatografija |
| --- | --- |

C.

Tenkoplastna kromatografija

Glavna lisa v raztopini vzorca ima iste vrednosti Rf kot ločena snov v standardni raztopini A, ki se uporablja za preskus na druge klorirane disaharide. Standardno raztopino dobimo tako, da raztopimo 1,0 g referenčnega standarda sukraloze v 10 ml metanola.

| D. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

D.

Specifična sučnost

[α] 20
  D + 84,0 ° to + 87,5 ° , računano na suho snov

(10-odstotna raztopina m/v)

Čistost

Voda

Ne več kakor 2,0 % (po Karl-Fischerjevi metodi)

Sulfatni pepel

Ne več kot 0,7 %

Drugi klorirani disaharidi

Ne več kot 0,5 %

Klorirani monosaharidi

Ne več kot 0,1 %

Trifenilfosfin oksid

Ne več kakor 150 mg/kg

Metanol

Ne več kot 0,1 %

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

TAUMATIN

Sinonimi

Opredelitev

Kemično ime

Taumatin se pridobiva z vodno ekstrakcijo (pH 2,5 do 4) iz lupin sadežev naravne vrste Thaumatococcus daniellii (Benth) in se stoji pretežno iz proteinov taumatin I in taumatin II, skupaj z manjšimi količinami rastlinskih sestavin, ki se pridobivajo iz izvornih snovi

Einecs

258-822-2

Kemična formula

Polipeptid 207 aminokislin

Relativna molska masa

Taumatin I 22209

Taumatin II 22293

Vsebnost

Ne manj kakor 16 % dušika, računano na suho snov, ekvivalentno ne manj kakor 94 % proteinov (N × 5,8)

Opis

Prah smetanaste barve, brez vonja, močnega sladkega okusa. Približno 2 000- do 3 000-krat slajši od saharoze

Kvalitativna določitev

Topnost

Dobro topen v vodi, netopen v acetonu

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 9 % (105 °C, do konstantne mase)

Ogljikovodiki

Ne več kakor 3 %, računano na suho snov

Sulfatni pepel

Ne več kakor 2 %, računano na suho snov

Aluminij

Ne več kakor 100 mg/kg, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

3 mg/kg, računano na suho snov

Mikrobiološka merila

Skupno število aerobnih mikroorganizmov: največ 1 000/g E. Coli: v 1 g jih ni

NEOHESPERIDIN DIHIDROKALCON

Sinonimi

Neohesperidin dihidrokalcon, NHDC, hesperitin dihidrokalcon-4′-ß-neohesperidosid, neohesperidin DC

Opredelitev

Kemično ime

2-O-α-L-ramnopiranozil-4′-ß-D-glukopiranozil hesperitin dihidrokalcon; pridobiva se s katalitičnim hidrogeniranjem neohesperidina

Einecs

243-978-6

Kemična formula

C28H36O15

Relativna molska masa

612,6

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 96 %, računano na suho snov

Opis

Sivkastobel kristalinični prah brez vonja, značilnega močnega sladkega okusa. Približno 1 000- do 1 800-krat slajši od saharoze

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vroči vodi, zelo slabo topen v hladni vodi, skoraj netopen v etru in benzenu

| B. | Maksimum ultravijolične absorpcije |
| --- | --- |

B.

Maksimum ultravijolične absorpcije

282 do 283 nm za raztopino 2 mg v 100 ml metanola

| C. | Neujev preskus |
| --- | --- |

C.

Neujev preskus

Približno 10 mg neohesperidina DC raztopimo v 1 ml metanola, dodamo 1 ml 1-odstotne raztopine 2-aminoetil difenilborata v metanolu. Raztopina se obarva živo rumeno

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 11 % (105 °C, tri ure)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,2 %, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 2 mg/kg računano na suho snov

SOL ASPARTAM-ACESULFAMA

Sinonimi

aspartam-acusulfam sol, aspartam-acusulfama

Opredelitev

Sol se pripravi s segrevanjem aspartama in acesulfama K v približnem razmerju 2:1 (m/m) v raztopini s kislim pH, da pride do kristalizacije. Kalij in vlaga se odstranita. Produkt je bolj stabilen kot sam aspartam.

Kemično ime

6-metil-1,2,3-oksatiazin-4(3H)-on-2.2.-dioksidna sol L-fenilalanil-2metil-L-α-aspartinske kisline

Kemična formula

C12H23O9N3S

Molska masa

457,46

Vsebnost

63,0 % do 66,0 % aspartama (suha snov) in 34,0 % do 37,0 % acesulfama (kisle oblike na suho snov)

Opis

Bel kristalinični prah brez vonja.

Določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Zmerno topen v vodi, slabo topen v etanolu

| B. | Prepustnost/transmitenca |
| --- | --- |

B.

Prepustnost/transmitenca

Transmitanca 1-odstotne raztopine v vodi, določena v 1-centimetrski celici pri 430 nm z ustreznim spektrofotometrom, z uporabo vode kot reference, ni manj kakor 0,95, kar ustreza absorbanci ne več kakor približno 0,022.

| C. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

C.

Specifična sučnost

[α] D
  20 + 14,5 ° do + 16,5 °

Določimo pri koncentraciji 6,2 g v 100 ml mravljične kisline (15 N) v 30 minutah od priprave raztopine. Izračunano specifično sučnost delimo z 0,646, da dobimo popravek za delež aspartama v soli aspartam-acesulfama

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 % (105 °C, štiri ure)

5-benzil-3,6-diokso-2-piperazinocetna kislina

Ne več kot 0,5 %

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

MALTITOL

Sinonimi

D-maltitol, hidrogenirana maltoza

Opredelitev

Kemično ime

(α)-D-glukopiranozil-1,4-D-glucitol

Einecs

209-567-0

Kemična formula

C12H24O11

Relativna molekulska masa

344,31

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 98 % D-manitola C12H24O11, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah sladkega okusa

Določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, slabo topen v etanolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

148 to 151 °C

| C. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

C.

Specifična sučnost

[α]D
  20 = + 105,5° do + 108,5° (5-odstotna raztopina m/v)

Čistost

Voda

Ne več kakor 1 % (po Karl-Fischerjevi metodi)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %, izraženo na suho snov

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,1 %, izraženo kot glukoza na suho snov

Kloridi

Ne več kakor 50 mg/kg, izraženo na suho snov

Sulfati

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo na suho snov

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg, izraženo na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, izraženo na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo na suho snov

MALTITOL SIRUP

Sinonimi

Hidrogeniran sirup z visoko vsebnostjo maltoze in glukoze, hidrogeniran sirup glukoze

Opredelitev

Je zmes, sestavljena pretežno iz maltitola s sorbitolom in hidrogeniranih oligo- in polisaharidov. Pridobiva se s katalitičnim hidrogeniranjem glukoznega sirupa z visoko vsebnostjo maltoze ali s hidrogeniranjem njegovih posameznih sestavin, ki mu sledi mešanje. Na trgu je na voljo kot sirup in kot trden proizvod

Vsebnost

Vsebnost ne manj kakor 99 % skupnih hidrogeniranih saharidov, računano na suho snov, in ne manj kot 50 % maltitola, računano na suho snov

Opis

Bistre brezbarvne viskozne tekočine brez vonja ali bele kristalinične mase

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, slabo topen v etanolu

| B. | Tenkoplastna kromatografija |
| --- | --- |

B.

Tenkoplastna kromatografija

Daje reakcijo

Čistost

Voda

Ne več kakor 31 % (po Karl-Fischerjevi metodi)

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,3 % (kot glukoza)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Kloridi

Ne več kakor 50 mg/kg

Sulfat

Ne več kakor 100 mg/kg

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg

LAKTITOL

Sinonimi

Laktit, laktositol, laktobiosit

Opredelitev

Kemično ime

4-O-β-D-galaktopiranozil-D-glucitol

Einecs

209-566-5

Kemična formula

C12H24O11

Relativna molekulska masa

344,32

Vsebnost

Ne manj kakor 95 % na suho snov

Opis

Kristalinični prah sladkega okusa ali brezbarvne raztopine. Kristalinični proizvodi so v brezvodni, monohidratni in dihidratni obliki.

Določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi

| B. | Specifična sučnost |
| --- | --- |

B.

Specifična sučnost

[α]D
  20: = +13 do +16°, računano na suho snov (10-odstotna vodna raztopina m/v)

Čistost

Vsebnost vode

Kristalinični proizvodi; ne več kakor 10,5 % (po Karl-Fischerjevi metodi)

Drugi polioli

Ne več kakor 2,5 %, izraženo na suho snov

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,2 %, izraženo kot glukoza na suho snov

Kloridi

Ne več kakor 100 mg/kg, izraženo na suho snov

Sulfati

Ne več kakor 200 mg/kg, izraženo na suho snov

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %, izraženo na suho snov

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg, izraženo na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, izraženo na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, izraženo na suho snov

KSILITOL

Sinonimi

Ksilitol

Opredelitev

Kemično ime

D-ksilitol

Einecs

201-788-0

Kemična formula

C5H12O5

Relativna molska masa

152,15

Vsebnost

Ne manj kakor 98,5 % ksilitola, računano na suho snov

Opis

Bel kristalinični prah, skoraj brez vonja, zelo sladkega okusa

Kvalitativna določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, zmerno topen v etanolu

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

91 do 96 °C

| C. | pH |
| --- | --- |

C.

pH

5 do 7 (10-odstotna vodna raztopina m/v)

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,5 %. 0,5 g vzorca sušimo štiri ure v vakuumu nad fosforjem pri 60 °C

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %, V

Reducirajoči sladkorji

Ne več kakor 0,2 %, računano na suho snov

Drugi polihidrogenski alkoholi

Ne več kakor 1 mg/kg računano na suho snov

Nikelj

Ne več kakor 2 mg/kg, računano na suho snov

Arzen

Ne več kakor 3 mg/kg, računano na suho snov

Svinec

Ne več kakor 1 mg/kg, računano na suho snov

Kloridi

Ne več kakor 100 mg/kg, računano na suho snov

Sulfati

Ne več kakor 200 mg/kg, računano na suho snov

ERITRITOL

Sopomenke

mezo-eritritol, tetrahidroksibutan, eritrit

Opredelitev

Dobljen s fermentacijo vira ogljikovih hidratov z varnimi in primernimi ozmofilnimi kvasovkami, ki so namenjene za prehrano, kot so Moniliella pollinis ali Trichosporonoides megachilensis, ki ji sledi čiščenje in sušenje

Kemično ime

1,2,3,4-butantetrol

Einecs

205-737-3

Kemična formula

C4H10O4

Molekulska masa

122,12

Vsebnost

Ne manj kakor 99 % po sušenju

Opis

Beli, nehigroskopni, termostabilni kristali brez vonja s sladkostjo približno 60 – 80 % sladkosti saharoze

Določitev

| A. | Topnost |
| --- | --- |

A.

Topnost

Dobro topen v vodi, slabo topen v etanolu, netopen v dietiletru

| B. | Območje taljenja |
| --- | --- |

B.

Območje taljenja

119 – 123 °C

Čistost

Izguba pri sušenju

Ne več kakor 0,2 % (70 °C, šest ur, v vakuumskem sušilcu)

Sulfatni pepel

Ne več kakor 0,1 %

Reducirajoče snovi

Ne več kakor 0,3 %, izraženo kot D-glukoza

Ribitol in glicerol

Ne več kakor 0,1 %

Svinec

Ne več kakor 0,5 mg/kg

---

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljena direktiva z njenimi zaporednimi spremembami

(iz člena 2)

| Direktiva Komisije 95/31/ES | (UL L 178, 28.7.1995, str. 1) |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 98/66/ES | (UL L 257, 19.9.1998, str. 35) |
| Direktiva Komisije 2000/51/ES | (UL L 198, 4.8.2000, str. 41) |
| Direktiva Komisije 2001/52/ES | (UL L 190, 12.7.2001, str. 18) |
| Direktiva Komisije 2004/46/ES | (UL L 114, 21.4.2004, str. 15) |
| Direktiva Komisije 2006/128/ES | (UL L 346, 9.12.2006, str. 6) |

Direktiva Komisije 95/31/ES

(UL L 178, 28.7.1995, str. 1)

Direktiva Komisije 98/66/ES

(UL L 257, 19.9.1998, str. 35)

Direktiva Komisije 2000/51/ES

(UL L 198, 4.8.2000, str. 41)

Direktiva Komisije 2001/52/ES

(UL L 190, 12.7.2001, str. 18)

Direktiva Komisije 2004/46/ES

(UL L 114, 21.4.2004, str. 15)

Direktiva Komisije 2006/128/ES

(UL L 346, 9.12.2006, str. 6)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

(iz člena 2)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 95/31/ES | 1. julij 1996 (1) |
| 98/66/ES | 1. julij 1999 |
| 2000/51/ES | 30. junij 2001 |
| 2001/52/ES | 30. junij 2002 |
| 2004/46/ES | 1. april 2005 |
| 2006/128/ES | 15. februar 2008 |

Direktiva

Roki za prenos

95/31/ES

1. julij 1996 (1)

98/66/ES

1. julij 1999

2000/51/ES

30. junij 2001

2001/52/ES

30. junij 2002

2004/46/ES

1. april 2005

2006/128/ES

15. februar 2008

---

(1)  V skladu s členom 2(2) Direktive 95/31/ES je živila, ki so že na trgu ali so bila označena pred tem dnem in ki niso v skladu s to direktivo, dovoljeno prodajati, dokler se zaloge ne porabijo.

---

PRILOGA III

Primerjalna tabela

| Direktiva 95/31/EC | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1 |
| Člen 1(2) | — |
| Člen 2 | — |
| — | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 95/31/EC

Ta direktiva

Člen 1(1)

Člen 1

Člen 1(2)

—

Člen 2

—

—

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/41

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/61/ES

z dne 17. junija 2008

o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 2000/29/ES, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju

(Kodificirana različica)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), in zlasti členov 3(8), 4(5), 5(5) in 13b(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 95/44/ES z dne 26. julija 1995 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 77/93/EGS, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju, (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 95/44/ES z dne 26. julija 1995 o določitvi pogojev, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, iz Prilog I do V Direktive Sveta 77/93/EGS, vnesti ali jih premeščati znotraj Skupnosti oziroma na nekaterih njenih varovanih območjih v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju, (2) je bila bistveno spremenjena (3). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Po določbah Direktive 2000/29/ES se škodljivi organizmi, iz Prilog I in II sami in skupaj z zadevnimi rastlinami ali rastlinskimi proizvodi iz Priloge II k navedeni direktivi, ne smejo vnesti v Skupnost oziroma na nekatera varovana območja v njej in se širiti v njej s premeščanjem. |
| --- | --- |

(2)

Po določbah Direktive 2000/29/ES se škodljivi organizmi, iz Prilog I in II sami in skupaj z zadevnimi rastlinami ali rastlinskimi proizvodi iz Priloge II k navedeni direktivi, ne smejo vnesti v Skupnost oziroma na nekatera varovana območja v njej in se širiti v njej s premeščanjem.

| (3) | Po Direktivi 2000/29/ES se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz Priloge III ne smejo vnašati v Skupnost ali na nekatera varovana območja v njej. |
| --- | --- |

(3)

Po Direktivi 2000/29/ES se rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz Priloge III ne smejo vnašati v Skupnost ali na nekatera varovana območja v njej.

| (4) | Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, se ne smejo vnašati v Skupnost oziroma na nekatera varovana območja v njej ali se premeščati po njih, če ne izpolnjujejo ustreznih posebnih zahtev, iz te priloge. |
| --- | --- |

(4)

Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, se ne smejo vnašati v Skupnost oziroma na nekatera varovana območja v njej ali se premeščati po njih, če ne izpolnjujejo ustreznih posebnih zahtev, iz te priloge.

| (5) | Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz dela B Priloge V k Direktivi 2000/29/ES, ki prihajajo iz tretjih držav, se ne smejo vnesti v Skupnost, če ne izpolnjujejo standardov in zahtev, določenih v navedeni direktivi in če jih ne spremlja uradno fitosanitarno spričevalo, ki zagotavlja skladnost, poleg tega pa morajo biti tudi uradno pregledani, ali izpolnjujejo te določbe. |
| --- | --- |

(5)

Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti iz dela B Priloge V k Direktivi 2000/29/ES, ki prihajajo iz tretjih držav, se ne smejo vnesti v Skupnost, če ne izpolnjujejo standardov in zahtev, določenih v navedeni direktivi in če jih ne spremlja uradno fitosanitarno spričevalo, ki zagotavlja skladnost, poleg tega pa morajo biti tudi uradno pregledani, ali izpolnjujejo te določbe.

| (6) | Členi 3(8), 4(5), 5(5) in 13b(4) Direktive 2000/29/ES določajo, da se ta pravila ne uporabljajo za vnos in premeščanje škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju pod pogoji, ki se določijo na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Členi 3(8), 4(5), 5(5) in 13b(4) Direktive 2000/29/ES določajo, da se ta pravila ne uporabljajo za vnos in premeščanje škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju pod pogoji, ki se določijo na ravni Skupnosti.

| (7) | Torej je treba določiti pogoje, ki morajo biti izpolnjeni pri takem vnosu ali premeščanju, da se zagotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

(7)

Torej je treba določiti pogoje, ki morajo biti izpolnjeni pri takem vnosu ali premeščanju, da se zagotovi, da ni nevarnosti širjenja škodljivih organizmov.

| (8) | Ta direktiva ne vpliva na pogoje, določene za materiale po Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (4), in po Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (5), in po drugih, bolj specifičnih določbah Skupnosti, ki veljajo za ogrožene vrste prostoživeče favne in flore ter gensko spremenjene organizme. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva ne vpliva na pogoje, določene za materiale po Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (4), in po Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (5), in po drugih, bolj specifičnih določbah Skupnosti, ki veljajo za ogrožene vrste prostoživeče favne in flore ter gensko spremenjene organizme.

| (9) | Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin.

| (10) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, določenih v Prilogi IV, Del B – |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, določenih v Prilogi IV, Del B –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   Države članice zagotavljajo, da se za vsako znanstveno dejavnost in dejavnost, povezano s preskusi, ter za delo pri žlahtnjenju, v nadaljnjem besedilu „dejavnosti“, povezane z uporabo škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov po členu 3(8), členu 4(5), členu 5(5) in členu 13b(4) Direktive 2000/29/ES, v nadaljnjem besedilu „material“, vloži vlogo pri pristojnem uradnem organu, preden se tak material vnese v kako državo članico ali na varovano območje te države oziroma se premešča po njem.

2.   V zahtevku iz odstavka 1 mora biti navedeno najmanj naslednje:

| (a) | ime in naslov osebe, odgovorne za dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov osebe, odgovorne za dejavnosti;

| (b) | znanstveno ime ali imena materiala, vključno z imenom zadevnega škodljivega organizma, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

znanstveno ime ali imena materiala, vključno z imenom zadevnega škodljivega organizma, kjer je to potrebno;

| (c) | tip materiala; |
| --- | --- |

(c)

tip materiala;

| (d) | količina materiala; |
| --- | --- |

(d)

količina materiala;

| (e) | kraj izvora materiala, z ustrezno dokumentacijo o vnosu materiala iz tretje države; |
| --- | --- |

(e)

kraj izvora materiala, z ustrezno dokumentacijo o vnosu materiala iz tretje države;

| (f) | trajanje, vrsta in cilji predvidenih dejavnosti, tj. najmanj povzetek dela in specifikacija preskusa v znanstvene namene oziroma dela pri žlatnjenju; |
| --- | --- |

(f)

trajanje, vrsta in cilji predvidenih dejavnosti, tj. najmanj povzetek dela in specifikacija preskusa v znanstvene namene oziroma dela pri žlatnjenju;

| (g) | naslov in opis specifičnih lokacij za karanteno in za preskuse, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(g)

naslov in opis specifičnih lokacij za karanteno in za preskuse, kadar je to potrebno;

| (h) | po potrebi kraj prvega shranjevanja ali prvega sajenja, potem ko je bil material uradno sproščen; |
| --- | --- |

(h)

po potrebi kraj prvega shranjevanja ali prvega sajenja, potem ko je bil material uradno sproščen;

| (i) | predlagana metoda uničenja ali obdelave materiala po dokončanju odobrenih dejavnosti, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(i)

predlagana metoda uničenja ali obdelave materiala po dokončanju odobrenih dejavnosti, kadar je to potrebno;

| (j) | predlagana točka vnosa v Skupnost za material, vnesen iz tretje države. |
| --- | --- |

(j)

predlagana točka vnosa v Skupnost za material, vnesen iz tretje države.

Člen 2

1.   Države članice ob prejemu vloge, iz člena 1 odobrijo zadevne dejavnosti, če se ugotovi, da so izpolnjeni splošni pogoji, določeni v Prilogi I.

Države članice navedeno odobritev prekličejo, če se ugotovi, da pogoji iz Priloge I niso več izpolnjeni.

2.   Po odobritvi dejavnosti iz odstavka 1 država članica odobri vnos ali premeščanje materiala, navedenega v vlogi, v državo članico ali na ustrezno varovano območje, pod pogojem, da material v vseh primerih spremlja pooblastilo za ta vnos ali premeščanje škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlatnjenju, v nadaljnjem besedilu „pooblastilo“, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge II, in ki ga izda pristojni uradni organ države članice, v kateri se bodo dejavnosti odvijale, in

| (a) | pri materialu, ki izvira iz Skupnosti:






  (i) | če je kraj izvora v drugi državi članici, mora navedeno pooblastilo uradno overiti država članica izvora za premeščanje materiala v karantenskih razmerah; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri materialu, ki izvira iz Skupnosti:

(i)

če je kraj izvora v drugi državi članici, mora navedeno pooblastilo uradno overiti država članica izvora za premeščanje materiala v karantenskih razmerah;

| (ii) | za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz dela A Priloge V Direktive 2000/29/ES, mora material spremljati tudi rastlinski potni list, izdan v skladu s členom 10 Direktive 2000/29/ES na podlagi pregleda, opravljenega v skladu s členom 6 navedene direktive, da se potrdi skladnost z določbami navedene direktive, razen za škodljive organizme, za katere so bile odobrene dejavnosti po prvem pododstavku odstavka 1 tega člena. Rastlinski potni list mora vsebovati naslednjo izjavo: „Material se premešča po Direktivi 2008/61/ES“.
  Ko naslov konkretne lokacije za karanteno leži v drugi državi članici, država članica, ki je pristojna za izdajo rastlinskega potnega lista, izda rastlinski potni list le na podlagi informacij o odobritvi, iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena, ki jih uradno prejme od države članice, pristojne za odobritev dejavnosti, in ob zagotovitvi, da bodo med premeščanjem materiala spoštovane karantenske razmere; in |
| --- | --- |

(ii)

za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz dela A Priloge V Direktive 2000/29/ES, mora material spremljati tudi rastlinski potni list, izdan v skladu s členom 10 Direktive 2000/29/ES na podlagi pregleda, opravljenega v skladu s členom 6 navedene direktive, da se potrdi skladnost z določbami navedene direktive, razen za škodljive organizme, za katere so bile odobrene dejavnosti po prvem pododstavku odstavka 1 tega člena. Rastlinski potni list mora vsebovati naslednjo izjavo: „Material se premešča po Direktivi 2008/61/ES“.

Ko naslov konkretne lokacije za karanteno leži v drugi državi članici, država članica, ki je pristojna za izdajo rastlinskega potnega lista, izda rastlinski potni list le na podlagi informacij o odobritvi, iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena, ki jih uradno prejme od države članice, pristojne za odobritev dejavnosti, in ob zagotovitvi, da bodo med premeščanjem materiala spoštovane karantenske razmere; in

| (b) | pri materialu, vnešenem iz tretje države:






  (i) | države članice zagotovijo, da se pooblastilo izda na podlagi ustrezne dokumentacije o kraju izvora materiala; in |
| --- | --- | --- |

(b)

pri materialu, vnešenem iz tretje države:

(i)

države članice zagotovijo, da se pooblastilo izda na podlagi ustrezne dokumentacije o kraju izvora materiala; in

| (ii) | za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz dela B Priloge V Direktive 2000/29/ES, material, kadar koli je to mogoče, spremlja fitosanitarno spričevalo, izdano v državi izvora skladno s členom 13(1) Direktive 2000/29/ES na podlagi preverjanja, opravljenega skladno s členom 6 navedene direktive, da se potrdi skladnost z določbami navedene direktive, razen za škodljive organizme, za katere so bile odobrene dejavnosti po prvem pododstavku odstavka 1 tega člena.
  Spričevalo mora pod rubriko „Dopolnilna izjava“ vsebovati naslednjo navedbo: „Ta material se uvaža po Direktivi 2008/61/ES“. Kadar je to potrebno, se navedejo tudi ustrezni škodljivi organizmi. |
| --- | --- |

(ii)

za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete iz dela B Priloge V Direktive 2000/29/ES, material, kadar koli je to mogoče, spremlja fitosanitarno spričevalo, izdano v državi izvora skladno s členom 13(1) Direktive 2000/29/ES na podlagi preverjanja, opravljenega skladno s členom 6 navedene direktive, da se potrdi skladnost z določbami navedene direktive, razen za škodljive organizme, za katere so bile odobrene dejavnosti po prvem pododstavku odstavka 1 tega člena.

Spričevalo mora pod rubriko „Dopolnilna izjava“ vsebovati naslednjo navedbo: „Ta material se uvaža po Direktivi 2008/61/ES“. Kadar je to potrebno, se navedejo tudi ustrezni škodljivi organizmi.

V vseh primerih mora država članica zagotoviti, da se material med vnosom in premeščanjem shranjuje v karantenskih razmerah in da se neposredno in nemudoma prenese na lokacijo, navedeno v vlogi.

3.   Pristojni uradni organ spremlja odobrene dejavnosti in zagotovi, da:

| (a) | se ves čas trajanja dejavnosti spoštujejo karantenske razmere in drugi splošni pogoji, določeni skladno s Prilogo I, s preverjanjem prostorov in dejavnosti ob ustreznem času; |
| --- | --- |

(a)

se ves čas trajanja dejavnosti spoštujejo karantenske razmere in drugi splošni pogoji, določeni skladno s Prilogo I, s preverjanjem prostorov in dejavnosti ob ustreznem času;

| (b) | se v skladu s tipom odobrene dejavnosti uporabljajo postopki:






  (i) | za rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete, namenjene sprostitvi iz karantene:






  — | rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti se ne smejo sprostiti brez odobritve pristojnega uradnega organa, v nadaljnjem besedilu „uradna sprostitev“. Do uradne sprostitve morajo biti rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, izpostavljeni karantenskim ukrepom, vključno s preiskavami, in ugotovljeno mora biti, da ne prenašajo škodljivih organizmov, razen organizmov, ki se pojavljajo v Skupnosti in niso vključeni v seznam Direktive 2000/29/ES, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

se v skladu s tipom odobrene dejavnosti uporabljajo postopki:

(i)

za rastline, rastlinske proizvode ali druge predmete, namenjene sprostitvi iz karantene:

—

rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti se ne smejo sprostiti brez odobritve pristojnega uradnega organa, v nadaljnjem besedilu „uradna sprostitev“. Do uradne sprostitve morajo biti rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, izpostavljeni karantenskim ukrepom, vključno s preiskavami, in ugotovljeno mora biti, da ne prenašajo škodljivih organizmov, razen organizmov, ki se pojavljajo v Skupnosti in niso vključeni v seznam Direktive 2000/29/ES,

| — | karantenske ukrepe, vključno s testiranjem, mora izvesti znanstveno usposobljeno osebje v tem organu ali v uradno odobrenem organu, opravljeni pa morajo biti v skladu z določbami iz Priloge III te direktive, za navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, |
| --- | --- |

—

karantenske ukrepe, vključno s testiranjem, mora izvesti znanstveno usposobljeno osebje v tem organu ali v uradno odobrenem organu, opravljeni pa morajo biti v skladu z določbami iz Priloge III te direktive, za navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete,

| — | rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, za katere med temi ukrepi ni bilo ugotovljeno, da ne prenašajo škodljivih organizmov, kot je določeno v prvi alinei, in vse druge rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, ki so bili z njimi v stiku ali ki so se lahko kontaminirali, se uničijo ali podvržejo ustrezni obdelavi ali karantenskim ukrepom, ki so potrebni za uničenje teh škodljivih organizmov; pri tem se ustrezno uporabljajo določbe druge alinee (ii). |
| --- | --- |

—

rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, za katere med temi ukrepi ni bilo ugotovljeno, da ne prenašajo škodljivih organizmov, kot je določeno v prvi alinei, in vse druge rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, ki so bili z njimi v stiku ali ki so se lahko kontaminirali, se uničijo ali podvržejo ustrezni obdelavi ali karantenskim ukrepom, ki so potrebni za uničenje teh škodljivih organizmov; pri tem se ustrezno uporabljajo določbe druge alinee (ii).

| (ii) | za vsak drug material (vključno s škodljivimi organizmi) ob koncu trajanja odobrenih dejavnosti in za ves material, za katerega je bilo ugotovljeno, da se je med dejavnostmi kontaminiral:






  — | material (vključno s škodljivimi organizmi in kontaminiranim materialom) in vse druge rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, s katerimi je bil v stiku ali ki so se lahko kontaminirali, se uniči, sterilizira ali kako drugače obdela na način, ki ga določi pristojni uradni organ, in |
| --- | --- | --- |

(ii)

za vsak drug material (vključno s škodljivimi organizmi) ob koncu trajanja odobrenih dejavnosti in za ves material, za katerega je bilo ugotovljeno, da se je med dejavnostmi kontaminiral:

—

material (vključno s škodljivimi organizmi in kontaminiranim materialom) in vse druge rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, s katerimi je bil v stiku ali ki so se lahko kontaminirali, se uniči, sterilizira ali kako drugače obdela na način, ki ga določi pristojni uradni organ, in

| — | prostori in objekti, v katerih so se izvajale zadevne dejavnosti, se sterilizirajo ali če je potrebno kako drugače očistijo na način, ki ga določi pristojni uradni organ. |
| --- | --- |

—

prostori in objekti, v katerih so se izvajale zadevne dejavnosti, se sterilizirajo ali če je potrebno kako drugače očistijo na način, ki ga določi pristojni uradni organ.

| (c) | o vsaki kontaminaciji materiala s škodljivimi organizmi, naštetimi v Direktivi 2000/29/ES, ali s kakim drugim organizmom, ki po mnenju pristojnega uradnega organa pomeni nevarnost za Skupnost, mora oseba, odgovorna za dejavnosti, nemudoma obvestiti pristojni uradni organ, enako pa mora poročati tudi o vsakem dogodku, ki ima za posledico izpustitev takšnih organizmov v okolje. |
| --- | --- |

(c)

o vsaki kontaminaciji materiala s škodljivimi organizmi, naštetimi v Direktivi 2000/29/ES, ali s kakim drugim organizmom, ki po mnenju pristojnega uradnega organa pomeni nevarnost za Skupnost, mora oseba, odgovorna za dejavnosti, nemudoma obvestiti pristojni uradni organ, enako pa mora poročati tudi o vsakem dogodku, ki ima za posledico izpustitev takšnih organizmov v okolje.

4.   Države članice zagotovijo, da se za dejavnosti, pri katerih se uporabljajo rastline, rastlinski proizvodi ali drugi predmeti, našteti v Prilogi III Direktive 2000/29/ES, ki jih ne zajemajo oddelki I, II III dela A Priloge III te direktive, opravijo ustrezni karantenski ukrepi, vključno s preskušanjem. O teh karantenskih ukrepih je treba poročati Komisiji in drugim državam članicam. Podatke o teh karantenskih ukrepih je treba izpolniti in vključiti v Prilogo III te direktive, čim so na voljo ustrezne strokovne informacije.

Člen 3

1.   Do 1. septembra vsako leto države članice pošljejo Komisiji in drugim državam članicam seznam vnosov in premeščanja materiala, odobrenih po tej direktivi, v predhodnem enoletnem obdobju, ki se konča 30. junija, z navedbo količin, in vseh kontaminacij takega materiala s škodljivimi organizmi, ki so bile v istem obdobju ugotovljene med karantenskimi ukrepi, vključno s preskusi, izvedenimi po Prilogi III.

2.   Države članice administrativno sodelujejo prek organov, ustanovljenih ali imenovanih v skladu s členom 1(4) Direktive 2000/29/ES, v zvezi z določitvijo podrobnosti o karantenskih razmerah in ukrepih za dejavnosti, odobrene po tej direktivi.

Člen 4

Države članice takoj sporočijo Komisiji vse določbe nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti druge države članice.

Člen 5

Direktiva 95/44/ES, kakor je bila spremenjena z direktivo, navedeno v Prilogi IV, Del A je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v Prilogi IV, Del B.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi V.

Člen 6

Ta direktiva začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. junija 2008

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/41/ES (UL L 169, 29.6.2007, str. 51).

1

(2)  UL L 184, 3.8.1995, str. 34. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/46/ES (UL L 204, 31.7.1997, str. 43).

2

(3)  Glej Prilogo IV, del A.

3

(4)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 318/2008 (UL L 95, 8.4.2008, str. 3).

4

(5)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/27/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 45).

5

---

PRILOGA I

| 1. | Za namen člena 2(1) te direktive veljajo naslednji splošni pogoji:






  — | vrsto in cilje dejavnosti za vnos ali premeščanje materiala prouči pristojni uradni organ, ki mora ugotoviti, da so skladni s konceptom namenov preskušanja ali znanstvenih namenov oziroma dela pri žlahtnjenju, kot določa Direktiva 2000/29/ES, |
| --- | --- | --- |

1.

Za namen člena 2(1) te direktive veljajo naslednji splošni pogoji:

—

vrsto in cilje dejavnosti za vnos ali premeščanje materiala prouči pristojni uradni organ, ki mora ugotoviti, da so skladni s konceptom namenov preskušanja ali znanstvenih namenov oziroma dela pri žlahtnjenju, kot določa Direktiva 2000/29/ES,

| — | karantenske razmere v prostorih in objektih na lokaciji, kjer bodo dejavnosti potekale, je treba pregledati, da se ugotovi, ali so v skladu z določbami iz točke 2, odobriti jih mora pristojni uradni organ, |
| --- | --- |

—

karantenske razmere v prostorih in objektih na lokaciji, kjer bodo dejavnosti potekale, je treba pregledati, da se ugotovi, ali so v skladu z določbami iz točke 2, odobriti jih mora pristojni uradni organ,

| — | pristojni uradni organ mora omejiti količino materiala na količino, ki zadošča za izvedbo odobrenih dejavnosti, v nobenem primeru pa ta ne sme presegati količine, ki je bila ugotovljena glede na razpoložljive karantenske objekte, |
| --- | --- |

—

pristojni uradni organ mora omejiti količino materiala na količino, ki zadošča za izvedbo odobrenih dejavnosti, v nobenem primeru pa ta ne sme presegati količine, ki je bila ugotovljena glede na razpoložljive karantenske objekte,

| — | znanstvene in strokovne kvalifikacije osebja, ki bo izvajalo dejavnosti, mora proučiti in odobriti pristojni uradni organ. |
| --- | --- |

—

znanstvene in strokovne kvalifikacije osebja, ki bo izvajalo dejavnosti, mora proučiti in odobriti pristojni uradni organ.

| 2. | Za namene iz točke 1 morajo karantenske razmere v prostorih in objektih na lokaciji, kjer bodo potekale dejavnosti, zadoščati za zagotovitev varnega dela z materialom, tako da so zadevni škodljivi organizmi zadržani v karanteni in da je nevarnost njihovega širjenja odpravljena. Za vsako dejavnost, navedeno v vlogi, mora pristojni uradni organ ugotoviti nevarnost širjenja škodljivih organizmov, ki se hranijo v karantenskih razmerah, ob upoštevanju tipa materiala in predvidene dejavnosti, biologije škodljivega organizma, načina njegovega širjenja, interakcije z okoljem in drugih bistvenih dejavnikov, povezanih z nevarnostjo, ki jo prinaša material. Na podlagi ocene nevarnosti pristojni uradni organ po potrebi prouči in določi:






  (a) | naslednje karantenske ukrepe za prostore, objekte in delovne postopke:






  — | fizično ločitev od vsega drugega rastlinskega materiala oziroma škodljivih organizmov, vključno s kontrolo vegetacije na okoliškem območju, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Za namene iz točke 1 morajo karantenske razmere v prostorih in objektih na lokaciji, kjer bodo potekale dejavnosti, zadoščati za zagotovitev varnega dela z materialom, tako da so zadevni škodljivi organizmi zadržani v karanteni in da je nevarnost njihovega širjenja odpravljena. Za vsako dejavnost, navedeno v vlogi, mora pristojni uradni organ ugotoviti nevarnost širjenja škodljivih organizmov, ki se hranijo v karantenskih razmerah, ob upoštevanju tipa materiala in predvidene dejavnosti, biologije škodljivega organizma, načina njegovega širjenja, interakcije z okoljem in drugih bistvenih dejavnikov, povezanih z nevarnostjo, ki jo prinaša material. Na podlagi ocene nevarnosti pristojni uradni organ po potrebi prouči in določi:

(a)

naslednje karantenske ukrepe za prostore, objekte in delovne postopke:

—

fizično ločitev od vsega drugega rastlinskega materiala oziroma škodljivih organizmov, vključno s kontrolo vegetacije na okoliškem območju,

| — | imenovanje kontaktne osebe, odgovorne za dejavnosti, |
| --- | --- |

—

imenovanje kontaktne osebe, odgovorne za dejavnosti,

| — | omejitev dostopa do prostorov in objektov in do okoliškega območja, če je potrebno, samo za poimensko navedeno osebje, |
| --- | --- |

—

omejitev dostopa do prostorov in objektov in do okoliškega območja, če je potrebno, samo za poimensko navedeno osebje,

| — | ustrezno identifikacijo prostorov in objektov z navedbo tipa dejavnosti in osebja, ki je odgovorno zanje, |
| --- | --- |

—

ustrezno identifikacijo prostorov in objektov z navedbo tipa dejavnosti in osebja, ki je odgovorno zanje,

| — | vodenje registra opravljenih dejavnosti in priročnika delovnih postopkov, vključno s postopki v primeru izpustitve škodljivega organizma iz karantene, |
| --- | --- |

—

vodenje registra opravljenih dejavnosti in priročnika delovnih postopkov, vključno s postopki v primeru izpustitve škodljivega organizma iz karantene,

| — | ustrezne varnostne in alarmne sisteme, |
| --- | --- |

—

ustrezne varnostne in alarmne sisteme,

| — | ustrezne kontrolne ukrepe, da se prepreči vnos in širjenje škodljivega organizma po prostorih, |
| --- | --- |

—

ustrezne kontrolne ukrepe, da se prepreči vnos in širjenje škodljivega organizma po prostorih,

| — | nadzorovane postopke za vzorčenje in prenašanje materiala med prostori in objekti, |
| --- | --- |

—

nadzorovane postopke za vzorčenje in prenašanje materiala med prostori in objekti,

| — | če je potrebno, nadzorovano odstranjevanje odpadkov, zemlje in vode, |
| --- | --- |

—

če je potrebno, nadzorovano odstranjevanje odpadkov, zemlje in vode,

| — | ustrezne higienske ter razkuževalne postopke in objekte za osebje, strukture in opremo, |
| --- | --- |

—

ustrezne higienske ter razkuževalne postopke in objekte za osebje, strukture in opremo,

| — | ustrezne ukrepe in objekte za uničevanje poskusnega materiala, |
| --- | --- |

—

ustrezne ukrepe in objekte za uničevanje poskusnega materiala,

| — | ustrezne objekte in postopek za indeksiranje (vključno s preskušanjem) in |
| --- | --- |

—

ustrezne objekte in postopek za indeksiranje (vključno s preskušanjem) in

| (b) | dodatne karantenske ukrepe glede na specifično biologijo in epidemiologijo zadevnega tipa materiala in odobrenih dejavnosti:






  — | shranjevanje v objektih, ločenih s sistemom „dvojnih vrat“, |
| --- | --- | --- |

(b)

dodatne karantenske ukrepe glede na specifično biologijo in epidemiologijo zadevnega tipa materiala in odobrenih dejavnosti:

—

shranjevanje v objektih, ločenih s sistemom „dvojnih vrat“,

| — | shranjevanje pod negativnim zračnim tlakom, |
| --- | --- |

—

shranjevanje pod negativnim zračnim tlakom,

| — | shranjevanje v zavarovanih posodah z ustrezno velikostjo odprtin in drugimi pregradami, npr. z vodno pregrado za pršice, zaprte posode z zemljo za nematode, električne pasti za žuželke, |
| --- | --- |

—

shranjevanje v zavarovanih posodah z ustrezno velikostjo odprtin in drugimi pregradami, npr. z vodno pregrado za pršice, zaprte posode z zemljo za nematode, električne pasti za žuželke,

| — | shranjevanje ločeno od drugih škodljivih organizmov in materialov, ki se lahko okužijo (npr. rastlinskih gnojil, gostiteljskega materiala), |
| --- | --- |

—

shranjevanje ločeno od drugih škodljivih organizmov in materialov, ki se lahko okužijo (npr. rastlinskih gnojil, gostiteljskega materiala),

| — | shranjevanje materiala za žlahtnjenje v žlahtniteljskih kletkah z ustrezno manipulacijsko opremo, |
| --- | --- |

—

shranjevanje materiala za žlahtnjenje v žlahtniteljskih kletkah z ustrezno manipulacijsko opremo,

| — | preprečitev razploda škodljivih organizmov z avtohtonimi sevi ali vrstami, |
| --- | --- |

—

preprečitev razploda škodljivih organizmov z avtohtonimi sevi ali vrstami,

| — | izogibanje vzdrževanja trajnih kultur škodljivih organizmov, |
| --- | --- |

—

izogibanje vzdrževanja trajnih kultur škodljivih organizmov,

| — | shranjevanje v razmerah, ki strogo nadzorujejo razmnoževanje škodljivega organizma, npr. v okoljskem režimu, ki preprečuje diapavzo, |
| --- | --- |

—

shranjevanje v razmerah, ki strogo nadzorujejo razmnoževanje škodljivega organizma, npr. v okoljskem režimu, ki preprečuje diapavzo,

| — | shranjevanje na način, ki preprečuje širjenje s propagulami, preprečiti je treba npr. zračne tokove, |
| --- | --- |

—

shranjevanje na način, ki preprečuje širjenje s propagulami, preprečiti je treba npr. zračne tokove,

| — | postopke za preverjanje čistosti kultur škodljivega organizma, da se izključi obstoj parazitov ali drugih škodljivih organizmov, |
| --- | --- |

—

postopke za preverjanje čistosti kultur škodljivega organizma, da se izključi obstoj parazitov ali drugih škodljivih organizmov,

| — | ustrezne nadzorne programe za material, da se odpravijo morebitni vektorji, |
| --- | --- |

—

ustrezne nadzorne programe za material, da se odpravijo morebitni vektorji,

| — | na dejavnosti in vitro, delo z materialom v sterilnih razmerah; opremljenost laboratorija za izvajanje aseptičnih postopkov, |
| --- | --- |

—

na dejavnosti in vitro, delo z materialom v sterilnih razmerah; opremljenost laboratorija za izvajanje aseptičnih postopkov,

| — | shranjevanje škodljivih organizmov, ki jih širijo vektorji, v razmerah, ki preprečujejo širjenje prek teh vektorjev, npr. z nadzorovano velikostjo zračnih odprtin, z zaprtjem zemlje v posode, |
| --- | --- |

—

shranjevanje škodljivih organizmov, ki jih širijo vektorji, v razmerah, ki preprečujejo širjenje prek teh vektorjev, npr. z nadzorovano velikostjo zračnih odprtin, z zaprtjem zemlje v posode,

| — | osamitev po letnih časih, tako da dejavnosti potekajo v času majhne nevarnosti za zdravje rastlin. |
| --- | --- |

—

osamitev po letnih časih, tako da dejavnosti potekajo v času majhne nevarnosti za zdravje rastlin.

---

PRILOGA II

Vzorec pooblastila za vnos in/ali premeščanje škodljivih organizmov, rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov v preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju

Image

---

PRILOGA III

KARANTENSKI UKREPI, VKLJUČNO S PRESKUŠANJEM RASTLIN, RASTLINSKIH PROIZVODOV IN DRUGIH PREDMETOV, NAMENJENIH SPROSTITVI IZ KARANTENE

DEL A

Za nekatere rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, uvrščene na seznam v Prilogi III Direktive 2000/29/ES

Oddelek I:   Rastline Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi, razen plodov in semen

| 1. | Rastlinski material je lahko po potrebi zavezan ustreznim postopkom terapije, kot so določeni v tehničnih smernicah FAO/IPGRI. |
| --- | --- |

1.

Rastlinski material je lahko po potrebi zavezan ustreznim postopkom terapije, kot so določeni v tehničnih smernicah FAO/IPGRI.

| 2. | Rastlinski material po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, se v celoti indeksira. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, se shranjuje v razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, in na njem mora biti opravljen vizualni pregled za znamenja in simptome škodljivih organizmov, vključno z vsemi bistvenimi škodljivimi organizmi, uvrščenimi na seznam v Direktivi 2000/29/ES, ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja. |
| --- | --- |

2.

Rastlinski material po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, se v celoti indeksira. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, se shranjuje v razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, in na njem mora biti opravljen vizualni pregled za znamenja in simptome škodljivih organizmov, vključno z vsemi bistvenimi škodljivimi organizmi, uvrščenimi na seznam v Direktivi 2000/29/ES, ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja.

| 3. | Za namene iz točke 2 se rastlinski material indeksira za škodljive organizme (preskusno in identifikacijsko) po naslednjih postopkih:






  3.1 | Za preskušanje se uporabljajo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline, vključno s Citrus sinensis (L.) Osbeck, C. aurantifolia Christm. Swing, C. medica L., C. reticulata Blanco in Sesamum L., da se odkrijejo najmanj naslednji škodljivi organizmi:






  (a) | bakterija Citrus greening |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Za namene iz točke 2 se rastlinski material indeksira za škodljive organizme (preskusno in identifikacijsko) po naslednjih postopkih:

3.1

Za preskušanje se uporabljajo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline, vključno s Citrus sinensis (L.) Osbeck, C. aurantifolia Christm. Swing, C. medica L., C. reticulata Blanco in Sesamum L., da se odkrijejo najmanj naslednji škodljivi organizmi:

(a)

bakterija Citrus greening

| (b) | Citrus variegated chlorosis |
| --- | --- |

(b)

Citrus variegated chlorosis

| (c) | virus Citrus mosaic |
| --- | --- |

(c)

virus Citrus mosaic

| (d) | virus Citrus tristeza (vsi izolati) |
| --- | --- |

(d)

virus Citrus tristeza (vsi izolati)

| (e) | Citrus vein enation woody gall |
| --- | --- |

(e)

Citrus vein enation woody gall

| (f) | Leprosis |
| --- | --- |

(f)

Leprosis

| (g) | Naturally spreading psorosis |
| --- | --- |

(g)

Naturally spreading psorosis

| (h) | Phoma tracheiphila (Petri) Kanchaveli & Gikashvili |
| --- | --- |

(h)

Phoma tracheiphila (Petri) Kanchaveli & Gikashvili

| (i) | virus Satsuma dwarf |
| --- | --- |

(i)

virus Satsuma dwarf

| (j) | Spiroplasma citri Saglio et al. |
| --- | --- |

(j)

Spiroplasma citri Saglio et al.

| (k) | virus Tatter leaf |
| --- | --- |

(k)

virus Tatter leaf

| (l) | Witches broom (MLO) |
| --- | --- |

(l)

Witches broom (MLO)

| (m) | Xanthomonas campestris (vsi sevi, patogeni za Citrus). |
| --- | --- |

(m)

Xanthomonas campestris (vsi sevi, patogeni za Citrus).

| 3.2 | Za bolezni, kakor so ožig in ožigu podobne bolezni, za katere ni kratkoročnih postopkov indeksiranja, mora biti na rastlinskem materialu ob prihodu opravljeno cepljenje poganjkov na podlago, vzgojeno v sterilni kulturi, kot je določeno v tehničnih smernicah FAO/IPGRI, tako vzgojene rastline pa morajo biti izpostavljene postopku terapije po točki 1. |
| --- | --- |

3.2

Za bolezni, kakor so ožig in ožigu podobne bolezni, za katere ni kratkoročnih postopkov indeksiranja, mora biti na rastlinskem materialu ob prihodu opravljeno cepljenje poganjkov na podlago, vzgojeno v sterilni kulturi, kot je določeno v tehničnih smernicah FAO/IPGRI, tako vzgojene rastline pa morajo biti izpostavljene postopku terapije po točki 1.

| 4. | Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, na katerem so bili opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba preiskati, po potrebi tudi s testiranjem, da se ugotovi, kolikor je mogoče, identiteto škodljivih organizmov, ki povzročajo znamenja in simptome. |
| --- | --- |

4.

Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, na katerem so bili opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba preiskati, po potrebi tudi s testiranjem, da se ugotovi, kolikor je mogoče, identiteto škodljivih organizmov, ki povzročajo znamenja in simptome.

Oddelek II:   Rastline Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. in Pyrus L. ter njihovi hibridi, Fragaria L., namenjena sajenju, razen semen

| 1. | Rastlinski material se po potrebi podvrže ustreznim postopkom terapije, kot je določeno v tehničnih smernicah FAO/IPGRI. |
| --- | --- |

1.

Rastlinski material se po potrebi podvrže ustreznim postopkom terapije, kot je določeno v tehničnih smernicah FAO/IPGRI.

| 2. | Rastlinski material po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, se v celoti indeksira. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, se shranjuje v razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, in na njem mora biti opravljen vizualni pregled za znamenja in simptome škodljivih organizmov, vključno z vsemi bistvenimi škodljivimi organizmi, uvrščenimi v priloge Direktive 2000/29/ES, ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja. |
| --- | --- |

2.

Rastlinski material po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, se v celoti indeksira. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, se shranjuje v razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, in na njem mora biti opravljen vizualni pregled za znamenja in simptome škodljivih organizmov, vključno z vsemi bistvenimi škodljivimi organizmi, uvrščenimi v priloge Direktive 2000/29/ES, ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja.

| 3. | Za namene iz točke 2 se rastlinski material indeksira za škodljive organizme (preizkusno in identifikacijsko) po naslednjih postopkih:






  3.1 | Pri Fragaria L., ne glede na državo porekla rastlinskega materiala, se pri preskušanju uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline, vključno s Fragaria vesca, F. virginiana in Chenopodium spp. za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | virus Arabis mosaic |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Za namene iz točke 2 se rastlinski material indeksira za škodljive organizme (preizkusno in identifikacijsko) po naslednjih postopkih:

3.1

Pri Fragaria L., ne glede na državo porekla rastlinskega materiala, se pri preskušanju uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline, vključno s Fragaria vesca, F. virginiana in Chenopodium spp. za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

virus Arabis mosaic

| (b) | virus Raspberry ringspot |
| --- | --- |

(b)

virus Raspberry ringspot

| (c) | virus Strawberry crinkle |
| --- | --- |

(c)

virus Strawberry crinkle

| (d) | virus Strawberry latent „C“ |
| --- | --- |

(d)

virus Strawberry latent „C“

| (e) | virus Strawberry latent ringspot |
| --- | --- |

(e)

virus Strawberry latent ringspot

| (f) | virus Strawberry mild yellow edge |
| --- | --- |

(f)

virus Strawberry mild yellow edge

| (g) | virus Strawberry vein banding |
| --- | --- |

(g)

virus Strawberry vein banding

| (h) | mikoplazma Strawberry witches broom, |
| --- | --- |

(h)

mikoplazma Strawberry witches broom,

| (i) | virus Tomato black ring |
| --- | --- |

(i)

virus Tomato black ring

| (j) | virus Tomato ringspot |
| --- | --- |

(j)

virus Tomato ringspot

| (k) | Colletotrichum acutatum Simmonds |
| --- | --- |

(k)

Colletotrichum acutatum Simmonds

| (l) | Phytophthora fragariae Hickman var fragariae Wilcox & Duncan |
| --- | --- |

(l)

Phytophthora fragariae Hickman var fragariae Wilcox & Duncan

| (m) | Xanthomonas fragariae Kennedy & King. |
| --- | --- |

(m)

Xanthomonas fragariae Kennedy & King.

| 3.2 | Pri Malus Mill.:






  (i) | kadar rastlinski material izvira iz države, ki ni znana kot prosta katerega od naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | mikoplazma Apple proliferation; ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

Pri Malus Mill.:

(i)

kadar rastlinski material izvira iz države, ki ni znana kot prosta katerega od naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

mikoplazma Apple proliferation; ali

| (b) | virus Cherry rasp leaf (ameriški sev), |
| --- | --- |

(b)

virus Cherry rasp leaf (ameriški sev),

se pri preizkusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje ustreznih škodljivih organizmov, in

| (ii) | ne glede na državo porekla rastlinskega materiala se pri preizkusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | virus Tobacco ringspot |
| --- | --- | --- |

(ii)

ne glede na državo porekla rastlinskega materiala se pri preizkusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

virus Tobacco ringspot

| (b) | virus Tomato ringspot |
| --- | --- |

(b)

virus Tomato ringspot

| (c) | Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. |
| --- | --- |

(c)

Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

| 3.3 | Pri Prunus L., kakor ustreza za vsako vrsto Prunus:






  (i) | kadar rastlinski material izvira iz države, za katero ni znano, da je prosta naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | mikoplazma Apricot chlorotic leafroll; |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

Pri Prunus L., kakor ustreza za vsako vrsto Prunus:

(i)

kadar rastlinski material izvira iz države, za katero ni znano, da je prosta naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

mikoplazma Apricot chlorotic leafroll;

| (b) | virus Cherry rasp leaf (ameriški sev); ali |
| --- | --- |

(b)

virus Cherry rasp leaf (ameriški sev); ali

| (c) | Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al., |
| --- | --- |

(c)

Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al.,

se pri preizkusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje ustreznih škodljivih organizmov, in

| (ii) | ne glede na državo porekla rastlinskega materiala se pri preizkusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | Little cherry pathogen (neevropski izolati) |
| --- | --- | --- |

(ii)

ne glede na državo porekla rastlinskega materiala se pri preizkusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

Little cherry pathogen (neevropski izolati)

| (b) | virus Peach mosaic (ameriški sev) |
| --- | --- |

(b)

virus Peach mosaic (ameriški sev)

| (c) | rikecija Peach phony |
| --- | --- |

(c)

rikecija Peach phony

| (d) | virus Peach rosette mosaic |
| --- | --- |

(d)

virus Peach rosette mosaic

| (e) | mikoplazma Peach rosette |
| --- | --- |

(e)

mikoplazma Peach rosette

| (f) | mikoplazma Peach X-disease |
| --- | --- |

(f)

mikoplazma Peach X-disease

| (g) | mikoplazma Peach yellows |
| --- | --- |

(g)

mikoplazma Peach yellows

| (h) | virus Plum line pattern (ameriški sev) |
| --- | --- |

(h)

virus Plum line pattern (ameriški sev)

| (i) | virus Plum pox |
| --- | --- |

(i)

virus Plum pox

| (j) | virus Tomato ringspot |
| --- | --- |

(j)

virus Tomato ringspot

| (k) | Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye. |
| --- | --- |

(k)

Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye.

| 3.4 | Pri Cydonii Mill. in Pyrus L. se, ne glede na državo porekla rastlinskega materiala, pri preskusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. |
| --- | --- | --- |

3.4

Pri Cydonii Mill. in Pyrus L. se, ne glede na državo porekla rastlinskega materiala, pri preskusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

| (b) | mikoplazma Pear decline. |
| --- | --- |

(b)

mikoplazma Pear decline.

| 4. | Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, in na katerem so bila opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba preiskati, po potrebi tudi s testiranjem, da se ugotovi, v največji možni meri, identiteto škodljivih organizmov, ki povzročajo znamenja in simptome. |
| --- | --- |

4.

Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, in na katerem so bila opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba preiskati, po potrebi tudi s testiranjem, da se ugotovi, v največji možni meri, identiteto škodljivih organizmov, ki povzročajo znamenja in simptome.

Oddelek III:   Rastline Vitis L., razen plodov

| 1. | Rastlinski material se po potrebi podvrže ustreznim postopkom terapije, kakor je določeno v tehničnih smernicah FAO/IPGRI. |
| --- | --- |

1.

Rastlinski material se po potrebi podvrže ustreznim postopkom terapije, kakor je določeno v tehničnih smernicah FAO/IPGRI.

| 2. | Rastlinski material po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, se v celoti indeksira. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, se shranjuje v razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, in na njem mora biti opravljen vizualni pregled za znamenja in simptome škodljivih organizmov, skupaj z Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) in vsemi drugimi bistvenimi škodljivimi organizmi, uvrščenimi v priloge Direktive 2000/29/ES, ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja. |
| --- | --- |

2.

Rastlinski material po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, se v celoti indeksira. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, se shranjuje v razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti, in na njem mora biti opravljen vizualni pregled za znamenja in simptome škodljivih organizmov, skupaj z Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) in vsemi drugimi bistvenimi škodljivimi organizmi, uvrščenimi v priloge Direktive 2000/29/ES, ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja.

| 3. | Za namene iz točke 2 se rastlinski material indeksira za škodljive organizme (preskusno in identifikacijsko) po naslednjih postopkih:






  3.1 | kadar rastlinski material izvira iz države, ki ni znana kot prosta naslednjih škodljivih organizmov:






  (i) | bolezen Ajinashika

  Preizkušanje se opravi po ustrezni laboratorijski metodi. Če so rezultati negativni, se rastlinski material indeksira na sorti vinske trte Koshu in shrani za opazovanje najmanj dva cikla vegetacije. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Za namene iz točke 2 se rastlinski material indeksira za škodljive organizme (preskusno in identifikacijsko) po naslednjih postopkih:

3.1

kadar rastlinski material izvira iz države, ki ni znana kot prosta naslednjih škodljivih organizmov:

(i)

bolezen Ajinashika

Preizkušanje se opravi po ustrezni laboratorijski metodi. Če so rezultati negativni, se rastlinski material indeksira na sorti vinske trte Koshu in shrani za opazovanje najmanj dva cikla vegetacije.

| (ii) | virus Grapevine stunt

  Preizkušanje se opravi s primernimi indikatorskimi rastlinami, skupaj s sorto vinske trte Campbell early, opazovanje pa poteka eno leto. |
| --- | --- |

(ii)

virus Grapevine stunt

Preizkušanje se opravi s primernimi indikatorskimi rastlinami, skupaj s sorto vinske trte Campbell early, opazovanje pa poteka eno leto.

| (iii) | Summer mottle

  Preizkušanje se opravi s primernimi indikatorskimi rastlinami, skupaj s sortami vinske trte Sideritis, Cabernet Franc in Mission. |
| --- | --- |

(iii)

Summer mottle

Preizkušanje se opravi s primernimi indikatorskimi rastlinami, skupaj s sortami vinske trte Sideritis, Cabernet Franc in Mission.

| 3.2 | Ne glede na državo porekla rastlinskega materiala se pri preskusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:






  (a) | virus Blueberry leaf mottle |
| --- | --- | --- |

3.2

Ne glede na državo porekla rastlinskega materiala se pri preskusih uporabijo ustrezne laboratorijske metode in po potrebi indikatorske rastline za odkritje najmanj naslednjih škodljivih organizmov:

(a)

virus Blueberry leaf mottle

| (b) | Grapevine Flavesence dorée MLO in druge trsne rumenice |
| --- | --- |

(b)

Grapevine Flavesence dorée MLO in druge trsne rumenice

| (c) | virus Peach rosette mosaic |
| --- | --- |

(c)

virus Peach rosette mosaic

| (d) | virus Tobacco ringspot |
| --- | --- |

(d)

virus Tobacco ringspot

| (e) | virus Tomato ringspot (sev „rumenenja žil“ in drugi sevi) |
| --- | --- |

(e)

virus Tomato ringspot (sev „rumenenja žil“ in drugi sevi)

| (f) | Xylella fastidiosa (Well & Raju) |
| --- | --- |

(f)

Xylella fastidiosa (Well & Raju)

| (g) | Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems et al. |
| --- | --- |

(g)

Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems et al.

| 4. | Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, in na katerem so bila opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba preiskati, po potrebi tudi s testiranjem, da se ugotovi, kolikor je to mogoče, identiteto škodljivih organizmov, ki povzročajo znamenja in simptome. |
| --- | --- |

4.

Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, in na katerem so bila opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, je treba preiskati, po potrebi tudi s testiranjem, da se ugotovi, kolikor je to mogoče, identiteto škodljivih organizmov, ki povzročajo znamenja in simptome.

Oddelek IV:   Rastline, ki oblikujejo stolone ali gomolje vrste Solanum L. ali njihovih hibridov, namenjenih za saditev

| 1. | Po potrebi se za rastlinski material uporabijo postopki terapije, določeni v tehničnih smernicah FAO/IPGRI. |
| --- | --- |

1.

Po potrebi se za rastlinski material uporabijo postopki terapije, določeni v tehničnih smernicah FAO/IPGRI.

| 2. | Vsako enoto rastlinskega materiala, določeno po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, je treba indeksirati. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih in v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, mora biti shranjen v takšnih razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti. Na njem mora biti ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja opravljen vizualni pregled na znamenja in simptome škodljivih organizmov, vključno z vsemi zadevnimi škodljivimi organizmi iz Prilog Direktive 2000/29/ES, ter Potato yellow vein disease. |
| --- | --- |

2.

Vsako enoto rastlinskega materiala, določeno po postopkih terapije, izvedenih v skladu s točko 1, je treba indeksirati. Ves rastlinski material, vključno z rastlinami za indeksiranje, se shranjuje v odobrenih objektih in v karantenskih razmerah, določenih v Prilogi I. Rastlinski material, namenjen odobritvi za uradno sprostitev, mora biti shranjen v takšnih razmerah, ki omogočajo normalen cikel vegetativne rasti. Na njem mora biti ob prihodu in pozneje ob ustreznih časih med postopkom indeksiranja opravljen vizualni pregled na znamenja in simptome škodljivih organizmov, vključno z vsemi zadevnimi škodljivimi organizmi iz Prilog Direktive 2000/29/ES, ter Potato yellow vein disease.

| 3. | Postopke indeksiranja, omenjene v točki 2, je treba opravljati po tehničnih določilih iz točke 5, zato da bi odkrili vsaj te škodljive organizme:






  — | bakterije







  (a) | Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Postopke indeksiranja, omenjene v točki 2, je treba opravljati po tehničnih določilih iz točke 5, zato da bi odkrili vsaj te škodljive organizme:

—

bakterije

(a)

Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.;

| (b) | Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. |
| --- | --- |

(b)

Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.

| — | viruse in njim podobne organizme







  (a) | virus Andean potato latent |
| --- | --- | --- |

—

viruse in njim podobne organizme

(a)

virus Andean potato latent

| (b) | virus Potato black ringspot |
| --- | --- |

(b)

virus Potato black ringspot

| (c) | viroid Potato spindle tuber |
| --- | --- |

(c)

viroid Potato spindle tuber

| (d) | Potato yellowing alfamovirus |
| --- | --- |

(d)

Potato yellowing alfamovirus

| (e) | virus Potato T |
| --- | --- |

(e)

virus Potato T

| (f) | virus Andean potato mottle |
| --- | --- |

(f)

virus Andean potato mottle

| (g) | navadni krompirjevi virusi A, M, S, V, X in Y (tudi Yo, Yn, Yc) in virus Potato leaf roll) |
| --- | --- |

(g)

navadni krompirjevi virusi A, M, S, V, X in Y (tudi Yo, Yn, Yc) in virus Potato leaf roll)

Vendar pa pri pravem krompirjevem semenu postopke indeksiranja opravijo zato, da bi odkrili vsaj viruse in njim podobne organizme, naštete pod točkami od (a) do (e).

| 4. | Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, in so bila na njem opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, se preišče, po potrebi tudi s testiranjem, da se v največji možni meri prepozna škodljive organizme, povzročitelje zaznanih znamenj in simptomov. |
| --- | --- |

4.

Rastlinski material, na katerem je bil opravljen vizualni pregled, naveden v točki 2, in so bila na njem opažena znamenja in simptomi škodljivih organizmov, se preišče, po potrebi tudi s testiranjem, da se v največji možni meri prepozna škodljive organizme, povzročitelje zaznanih znamenj in simptomov.

| 5. | Tehnična določila iz točke 3, so:






  — | bakterije







  1. | pri gomoljih se testira popek (hilum) vsakega gomolja. Standardna velikost vzorcev je 200 gomoljev. Če je potrebno, se postopek opravi tudi na vzorcih z manj kot 200 gomolji. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Tehnična določila iz točke 3, so:

—

bakterije

1.

pri gomoljih se testira popek (hilum) vsakega gomolja. Standardna velikost vzorcev je 200 gomoljev. Če je potrebno, se postopek opravi tudi na vzorcih z manj kot 200 gomolji.

| 2. | Pri mladih rastlinah in potaknjencih, skupaj z mikrorastlinami, se v vsaki enoti rastlinskega materiala testira spodnje dele stebla, če je potrebno, pa tudi korenine. |
| --- | --- |

2.

Pri mladih rastlinah in potaknjencih, skupaj z mikrorastlinami, se v vsaki enoti rastlinskega materiala testira spodnje dele stebla, če je potrebno, pa tudi korenine.

| 3. | Pri testiranju kaličev ali stebelnih baz za vrste, ki ne oblikujejo gomoljev, je priporočljiv en normalen cikel vegetativne rasti po testiranju, omenjenem v točkah 1 in 2. |
| --- | --- |

3.

Pri testiranju kaličev ali stebelnih baz za vrste, ki ne oblikujejo gomoljev, je priporočljiv en normalen cikel vegetativne rasti po testiranju, omenjenem v točkah 1 in 2.

| 4. | Za material iz točke 1 je testna metoda za Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al metoda Skupnosti, določena v Prilogi 1 Direktive Sveta 93/85/EGS (1). Pri materialu iz točke 2, je to metodo mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

4.

Za material iz točke 1 je testna metoda za Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al metoda Skupnosti, določena v Prilogi 1 Direktive Sveta 93/85/EGS (1). Pri materialu iz točke 2, je to metodo mogoče uporabiti.

| 5. | Za material, naveden v točki 1, je testna metoda za Ralstonio solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. začasna testna shema, določena v Prilogi II Direktive Sveta 98/57/EC (2). To metodo je mogoče uporabiti tudi pri materialu, navedenem v točki 2. |
| --- | --- |

5.

Za material, naveden v točki 1, je testna metoda za Ralstonio solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. začasna testna shema, določena v Prilogi II Direktive Sveta 98/57/EC (2). To metodo je mogoče uporabiti tudi pri materialu, navedenem v točki 2.

| — | virusi in virusom podobni organizmi, razen viroida potato spindle tuber







  1. | Minimalno testiranje rastlinskega materiala (gomolji, mlade rastline, potaknjenci, skupaj z mikro rastlinami) obsega serološki test, opravljen ob času cvetenja ali blizu le-tega, za vsak škodljiv organizem, ki je na posebnem seznamu, razen za potato spindle tuber viroid. Sledi mu biološki test materiala z negativnimi rezultati pri serološkem testu. Pri virusu zvijanja krompirjevih listov se opravi dva serološka testa. |
| --- | --- | --- |

—

virusi in virusom podobni organizmi, razen viroida potato spindle tuber

1.

Minimalno testiranje rastlinskega materiala (gomolji, mlade rastline, potaknjenci, skupaj z mikro rastlinami) obsega serološki test, opravljen ob času cvetenja ali blizu le-tega, za vsak škodljiv organizem, ki je na posebnem seznamu, razen za potato spindle tuber viroid. Sledi mu biološki test materiala z negativnimi rezultati pri serološkem testu. Pri virusu zvijanja krompirjevih listov se opravi dva serološka testa.

| 2. | Minimalno testiranje pravih semen se opravi v obliki serološkega testa ali pa biološkega testa, kadar serološki test ni mogoč. Zelo priporočljivo je ponovno testiranje deleža negativnih vzorcev in mejnih rezultatov z drugo metodo. |
| --- | --- |

2.

Minimalno testiranje pravih semen se opravi v obliki serološkega testa ali pa biološkega testa, kadar serološki test ni mogoč. Zelo priporočljivo je ponovno testiranje deleža negativnih vzorcev in mejnih rezultatov z drugo metodo.

| 3. | Serološko in biološko testiranje, omenjeno v točkah 1 in 2, se opravi na rastlinah, zraslih v rastlinjaku in vzorčenih vsaj na dveh delih vsakega stebla, skupaj z mladim, polno razprostrtim lističem na vrhu vsakega stebla, in starejšim lističem s sredine stebla; zaradi mogoče nesistemske okužbe se vzorči vsako steblo. Pri serološkem testiranju se lističev z različnih rastlin ne sme združevati, razen takrat, ko je za metodo uporabe potrjena stopnja združevanja; lističe z vsakega stebla pa je mogoče združevati, in sicer zaradi pridobitve vzorca z vsake rastline. Pri biološkem testiranju se lahko združuje vzorce z največ petih rastlin, pri čemer se cepi najmanj dve indikatorski rastlini. |
| --- | --- |

3.

Serološko in biološko testiranje, omenjeno v točkah 1 in 2, se opravi na rastlinah, zraslih v rastlinjaku in vzorčenih vsaj na dveh delih vsakega stebla, skupaj z mladim, polno razprostrtim lističem na vrhu vsakega stebla, in starejšim lističem s sredine stebla; zaradi mogoče nesistemske okužbe se vzorči vsako steblo. Pri serološkem testiranju se lističev z različnih rastlin ne sme združevati, razen takrat, ko je za metodo uporabe potrjena stopnja združevanja; lističe z vsakega stebla pa je mogoče združevati, in sicer zaradi pridobitve vzorca z vsake rastline. Pri biološkem testiranju se lahko združuje vzorce z največ petih rastlin, pri čemer se cepi najmanj dve indikatorski rastlini.

| 4. | Primerne indikatorske rastline, uporabljane za biološko testiranje, omenjeno v točkah 1 in 2, so tiste, ki so na seznamu Evropske in Mediteranske organizacije za varstvo rastlin (EPPO), ali druge uradno potrjene indikatorske rastline, ki dokazano odkrijejo viruse. |
| --- | --- |

4.

Primerne indikatorske rastline, uporabljane za biološko testiranje, omenjeno v točkah 1 in 2, so tiste, ki so na seznamu Evropske in Mediteranske organizacije za varstvo rastlin (EPPO), ali druge uradno potrjene indikatorske rastline, ki dokazano odkrijejo viruse.

| 5. | Iz karantene se sprosti le tisti material, ki je bil neposredno testiran. Kjer pa je bilo opravljeno indeksiranje očes, je mogoče sprostiti le poganjke testiranih očes. Gomolja ni dovoljeno sprostiti, in sicer zaradi možnih težav z nesistemsko okužbo. |
| --- | --- |

5.

Iz karantene se sprosti le tisti material, ki je bil neposredno testiran. Kjer pa je bilo opravljeno indeksiranje očes, je mogoče sprostiti le poganjke testiranih očes. Gomolja ni dovoljeno sprostiti, in sicer zaradi možnih težav z nesistemsko okužbo.

| — | viroid Potato spindle tuber







  1. | Pri vsem materialu se testira rastline, gojene v rastlinjaku, in sicer takoj, ko se dodobra primejo, vendar pred cvetenjem in nastajanjem cvetnega prahu. Pri gomoljevih kaličih ali rastlinah in vitro ali majhnih sadikah se testiranje upošteva le kot predhodni test. |
| --- | --- | --- |

—

viroid Potato spindle tuber

1.

Pri vsem materialu se testira rastline, gojene v rastlinjaku, in sicer takoj, ko se dodobra primejo, vendar pred cvetenjem in nastajanjem cvetnega prahu. Pri gomoljevih kaličih ali rastlinah in vitro ali majhnih sadikah se testiranje upošteva le kot predhodni test.

| 2. | Vzorce je treba jemati s polno razprostrtega lističa na vrhu vsakega rastlinskega stebla. |
| --- | --- |

2.

Vzorce je treba jemati s polno razprostrtega lističa na vrhu vsakega rastlinskega stebla.

| 3. | Ves material za testiranje je treba gojiti pri temperaturah, ki niso nižje od 18 °C (najbolje pa je, če so višje od 20 °C) in ob vsaj 16 ur trajajoči dnevni svetlobi. |
| --- | --- |

3.

Ves material za testiranje je treba gojiti pri temperaturah, ki niso nižje od 18 °C (najbolje pa je, če so višje od 20 °C) in ob vsaj 16 ur trajajoči dnevni svetlobi.

| 4. | Testiranje poteka z radioaktivno ali neradioaktivno označenimi cDNA ali RNA-sondami, povratno-PAGE (z barvanjem s srebrom) ali RT-PCR. |
| --- | --- |

4.

Testiranje poteka z radioaktivno ali neradioaktivno označenimi cDNA ali RNA-sondami, povratno-PAGE (z barvanjem s srebrom) ali RT-PCR.

| 5. | Najvišja stopnja združevanja za sonde in povratno-PAGE je 5. Uporabo te ali višjih stopenj združevanja je treba potrditi. |
| --- | --- |

5.

Najvišja stopnja združevanja za sonde in povratno-PAGE je 5. Uporabo te ali višjih stopenj združevanja je treba potrditi.

DEL B

Za rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, uvrščene na seznam v Prilogah II in IV Direktive 2000/29/ES

| 1. | Uradni karantenski ukrepi morajo zajemati tudi ustrezen nadzor ali testiranja na škodljive organizme, uvrščene v Prilogi I in II Direktive 2000/29/ES, in se opravijo glede na posebne zahteve, določene v Prilogi IV Direktive 2000/29/ES za specifične škodljive organizme, kadar je to potrebno. Za namen teh posebnih zahtev se za karantenske ukrepe uporabljajo tiste metode, ki so določene v Prilogi IV Direktive 2000/29/ES, ali drugi enakovredni uradno odobreni ukrepi. |
| --- | --- |

1.

Uradni karantenski ukrepi morajo zajemati tudi ustrezen nadzor ali testiranja na škodljive organizme, uvrščene v Prilogi I in II Direktive 2000/29/ES, in se opravijo glede na posebne zahteve, določene v Prilogi IV Direktive 2000/29/ES za specifične škodljive organizme, kadar je to potrebno. Za namen teh posebnih zahtev se za karantenske ukrepe uporabljajo tiste metode, ki so določene v Prilogi IV Direktive 2000/29/ES, ali drugi enakovredni uradno odobreni ukrepi.

| 2. | Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti morajo biti po določbah točke 1 prosti škodljivih organizmov, navedenih v Prilogah I, II in IV k Direktivi 2000/29/ES za navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete. |
| --- | --- |

2.

Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti morajo biti po določbah točke 1 prosti škodljivih organizmov, navedenih v Prilogah I, II in IV k Direktivi 2000/29/ES za navedene rastline, rastlinske proizvode in druge predmete.

---

(1)  UL L 259, 18.10.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2006/56/ES (UL L 182, 4.7.2006, str. 1).

(2)  UL L 235, 21.8.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2006/63/ES (UL L 206, 27.7.2006, str. 36).

---

PRILOGA IV

DEL A

Razveljavljena direktiva z njeno spremembo

(iz člena 5)

| Direktiva Komisije 95/44/ES | (UL L 184, 3.8.1995, str. 34) |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 97/46/ES | (UL L 204, 31.7.1997, str. 43) |

Direktiva Komisije 95/44/ES

(UL L 184, 3.8.1995, str. 34)

Direktiva Komisije 97/46/ES

(UL L 204, 31.7.1997, str. 43)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 5)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 95/44/ES | 1. februar 1996 |
| 97/46/ES | 1. januar 1998 |

Direktiva

Roki za prenos

95/44/ES

1. februar 1996

97/46/ES

1. januar 1998

---

PRILOGA V

Primerjalna Tabela

| Direktiva 95/44/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(2), uvodne besede | Člen 1(2), uvodne besede |
| Člen 1(2), prva alinea | Člen 1(2)(a) |
| Člen 1(2), druga alinea | Člen 1(2)(b) |
| Člen 1(2), tretja alinea | Člen 1(2)(c) |
| Člen 1(2), četrta alinea | Člen 1(2)(d) |
| Člen 1(2), peta alinea | Člen 1(2)(e) |
| Člen 1(2), šesta alinea | Člen 1(2)(f) |
| Člen 1(2), sedma alinea | Člen 1(2)(g) |
| Člen 1(2), osma alinea | Člen 1(2)(h) |
| Člen 1(2), deveta alinea | Člen 1(2)(i) |
| Člen 1(2), deseta alinea | Člen 1(2)(j) |
| Člena 2 in 3 | Člena 2 in 3 |
| Člen 4(1) | — |
| Člen 4(2) | Člen 4 |
| — | Člen 5 |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Člen 6 | Člen 7 |
| Priloge I, II in III | Priloge I, II in III |
| — | Priloga IV |
| — | Priloga V |

Direktiva 95/44/ES

Ta direktiva

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2), uvodne besede

Člen 1(2), uvodne besede

Člen 1(2), prva alinea

Člen 1(2)(a)

Člen 1(2), druga alinea

Člen 1(2)(b)

Člen 1(2), tretja alinea

Člen 1(2)(c)

Člen 1(2), četrta alinea

Člen 1(2)(d)

Člen 1(2), peta alinea

Člen 1(2)(e)

Člen 1(2), šesta alinea

Člen 1(2)(f)

Člen 1(2), sedma alinea

Člen 1(2)(g)

Člen 1(2), osma alinea

Člen 1(2)(h)

Člen 1(2), deveta alinea

Člen 1(2)(i)

Člen 1(2), deseta alinea

Člen 1(2)(j)

Člena 2 in 3

Člena 2 in 3

Člen 4(1)

—

Člen 4(2)

Člen 4

—

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Priloge I, II in III

Priloge I, II in III

—

Priloga IV

—

Priloga V

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/56

---

SKLEP SVETA

z dne 16. junija 2008

o uskladitvi nadomestil iz Sklepa 2003/479/ES in Sklepa 2007/829/ES o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta

(2008/451/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa 2003/479/ES (1) in zlasti člena 15(7) Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa 2007/829/ES (2) in zlasti člena 15(6) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 15(7) Sklepa 2003/479/ES in člen 15(6) Sklepa 2007/829/ES določata, da se dnevna in mesečna nadomestila vsako leto uskladijo brez učinka za nazaj na podlagi prilagajanja osnovnih plač uradnikov Skupnosti v Bruslju in Luxembourgu. |
| --- | --- |

(1)

Člen 15(7) Sklepa 2003/479/ES in člen 15(6) Sklepa 2007/829/ES določata, da se dnevna in mesečna nadomestila vsako leto uskladijo brez učinka za nazaj na podlagi prilagajanja osnovnih plač uradnikov Skupnosti v Bruslju in Luxembourgu.

| (2) | Svet je z Uredbo (ES, Euratom) št. 420/2008/ES z dne 14. maja 2008 o prilagoditvi osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti z učinkom od 1. julija 2007 (3), ter ponderjev, ki se zanje uporabljajo, sprejel prilagoditev prejemkov in pokojnin uradnikov Skupnosti v višini 1,4 % – |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES, Euratom) št. 420/2008/ES z dne 14. maja 2008 o prilagoditvi osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti z učinkom od 1. julija 2007 (3), ter ponderjev, ki se zanje uporabljajo, sprejel prilagoditev prejemkov in pokojnin uradnikov Skupnosti v višini 1,4 % –

SKLENIL:

Člen 1

1.   V členu 15(1) Sklepa 2003/479/ES in členu 15(1) Sklepa 2007/829/ES se zneska 29,44 EUR in 117,74 EUR ustrezno nadomestita z zneskoma 29,85 EUR in 119,39 EUR.

2.   V členu 15(2) Sklepa 2003/479/ES in členu 15(2) Sklepa 2007/829/ES se tabela nadomesti z naslednjim:

| „Oddaljenost med krajem zaposlitve in krajem dodelitve
  (v km) | Znesek v EUR |
| --- | --- |
| 0–150 | 0,00 |
| > 150 | 76,74 |
| > 300 | 136,42 |
| > 500 | 221,71 |
| > 800 | 358,14 |
| > 1 300 | 562,80 |
| > 2 000 | 673,67“ |

„Oddaljenost med krajem zaposlitve in krajem dodelitve

(v km)

Znesek v EUR

0–150

0,00

> 150

76,74

> 300

136,42

> 500

221,71

> 800

358,14

> 1 300

562,80

> 2 000

673,67“

3.   V členu 15(4) Sklepa 2003/479/ES se znesek 29,44 EUR nadomesti z zneskom 29,85 EUR.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bil sprejet.

V Luxembourgu, 16. junija 2008

Za Svet

Predsednik

D. RUPEL

---

(1)  Sklep Sveta 2003/479/ES z dne 16. junija 2003 o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (UL L 160, 28.6.2003, str. 72). Sklep, razveljavljen s Sklepom 2007/829/ES.

1

(2)  Sklep Sveta 2007/829/ES z dne 5. decembra 2007 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (UL L 327, 13.12.2007, str. 10).

2

(3)  UL L 127, 15.5.2008, str. 1.

3

---

Komisija

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/58

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. junija 2008

o spremembi Odločbe 2007/27/ES o sprejetju nekaterih prehodnih ukrepov v zvezi s pošiljkami surovega mleka predelovalnim obratom in predelavo tega surovega mleka v Romuniji ob upoštevanju zahtev iz uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2404)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/452/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Bolgarije in Romunije,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti člena 42 Akta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/27/ES (1) navaja sezname obratov za predelavo mleka v Romuniji, ki izpolnjujejo strukturne zahteve iz Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) („obrati, ki izpolnjujejo zahteve“) in imajo dovoljenje za sprejemanje in predelavo surovega mleka, ki ni v skladu z Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) („mleko, ki ne izpolnjuje zahtev“). |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/27/ES (1) navaja sezname obratov za predelavo mleka v Romuniji, ki izpolnjujejo strukturne zahteve iz Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) („obrati, ki izpolnjujejo zahteve“) in imajo dovoljenje za sprejemanje in predelavo surovega mleka, ki ni v skladu z Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) („mleko, ki ne izpolnjuje zahtev“).

| (2) | Poglavje I Priloge k Odločbi 2007/27/ES navaja obrate, ki izpolnjujejo zahteve in imajo dovoljenje za sprejemanje in predelavo, brez postopka ločevanja, mleka, ki izpolnjuje zahteve, ter mleka, ki ne izpolnjuje zahtev, poglavje II navedene priloge pa navaja obrate, ki izpolnjujejo zahteve in imajo dovoljenje za ločeno sprejemanje in predelavo mleka, ki izpolnjuje zahteve, ter mleka, ki ne izpolnjuje zahtev. |
| --- | --- |

(2)

Poglavje I Priloge k Odločbi 2007/27/ES navaja obrate, ki izpolnjujejo zahteve in imajo dovoljenje za sprejemanje in predelavo, brez postopka ločevanja, mleka, ki izpolnjuje zahteve, ter mleka, ki ne izpolnjuje zahtev, poglavje II navedene priloge pa navaja obrate, ki izpolnjujejo zahteve in imajo dovoljenje za ločeno sprejemanje in predelavo mleka, ki izpolnjuje zahteve, ter mleka, ki ne izpolnjuje zahtev.

| (3) | Pet obratov iz poglavja I Priloge k Odločbi 2007/27/ES se je odločilo le za predelavo mleka, ki izpolnjuje zahteve. En obrat je prenehal z obratovanjem. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov iz poglavja I navedene priloge. |
| --- | --- |

(3)

Pet obratov iz poglavja I Priloge k Odločbi 2007/27/ES se je odločilo le za predelavo mleka, ki izpolnjuje zahteve. En obrat je prenehal z obratovanjem. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov iz poglavja I navedene priloge.

| (4) | Poleg tega so tri druga podjetja dokončala posodobitveni načrt in so zdaj v celoti usklajena z zakonodajo Skupnosti. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov v prehodu. V navedenih obratih brez postopka ločevanja predelujejo mleko, ki izpolnjuje zahteve, ter mleko, ki ne izpolnjuje zahtev, in jih je treba dodati na seznam poglavja I Priloge k Odločbi 2007/27/ES. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega so tri druga podjetja dokončala posodobitveni načrt in so zdaj v celoti usklajena z zakonodajo Skupnosti. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov v prehodu. V navedenih obratih brez postopka ločevanja predelujejo mleko, ki izpolnjuje zahteve, ter mleko, ki ne izpolnjuje zahtev, in jih je treba dodati na seznam poglavja I Priloge k Odločbi 2007/27/ES.

| (5) | Poglavje I Priloge k Odločbi 2007/27/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Poglavje I Priloge k Odločbi 2007/27/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Poglavje I Priloge k Odločbi 2007/27/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 8, 13.1.2007, str. 45. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2007/557/ES (UL L 212, 14.8.2007, str. 15).

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1243/2007 (UL L 281, 25.10.2007, str. 8).

3

---

PRILOGA

Poglavje I Priloge k Odločbi 2007/27/ES se spremeni:

| 1. | Črtajo se naslednji obrati:








  4 | L 52 | SC Trinitrom SRL | Gepiu, județul Bihor, 417149 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | L 5 | SC Ancal SRL | Saucenița, județul Botoșani, 717468 |
| 8 | L 77 | SC Milk Way Company SRL | Prigor, județul Caraș-Severin, 327305 |
| 9 | L 74 | SC Cremont SRL | Aghireșu, județul Cluj, 407005 |
| 10 | L 42 | SC Lacto Panait SRL | Crucea, județul Constanța, 907305 |
| 29 | L 37 | SC Magnolia Comlact SRL | Țapu, județul Sibiu, 556123 |

1.

Črtajo se naslednji obrati:

4

L 52

SC Trinitrom SRL

Gepiu, județul Bihor, 417149

7

L 5

SC Ancal SRL

Saucenița, județul Botoșani, 717468

8

L 77

SC Milk Way Company SRL

Prigor, județul Caraș-Severin, 327305

9

L 74

SC Cremont SRL

Aghireșu, județul Cluj, 407005

10

L 42

SC Lacto Panait SRL

Crucea, județul Constanța, 907305

29

L 37

SC Magnolia Comlact SRL

Țapu, județul Sibiu, 556123

| 2. | Dodajo se naslednji obrati:








  32 | L 95 | S.C. Marion Invest SRL | Crânguri, Jud. Dambovița, 137170 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 33 | L 21 | S.C. I.L. Mureș S.A. | Târgu Mureș, Jud. Mureș, 540390 |
| 34 | L 96 | S.C. Prod A.B.C. Company SRL | Grumăzești, Jud. Neamț, 617235 |

2.

Dodajo se naslednji obrati:

32

L 95

S.C. Marion Invest SRL

Crânguri, Jud. Dambovița, 137170

33

L 21

S.C. I.L. Mureș S.A.

Târgu Mureș, Jud. Mureș, 540390

34

L 96

S.C. Prod A.B.C. Company SRL

Grumăzești, Jud. Neamț, 617235

---

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/60

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. junija 2008

o spremembi Odločbe 2006/139/ES glede organa Združenih držav Amerike, ki je odobren za vodenje rodovniške knjige ali registra prašičev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2472)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/453/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 94/28/ES z dne 23. junija 1994 o določitvi načel v zvezi z zootehniškimi in genealoškimi pogoji, ki veljajo za uvoz živali, njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov iz tretjih držav, in o dopolnitvi Direktive 77/504/EGS o čistopasemskem plemenskem govedu (1) ter zlasti člena 3(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2006/139/ES z dne 7. februarja 2006 o izvajanju Direktive Sveta 94/28/ES glede seznama organov tretjih držav, ki jim je odobren za vodenje rodovniške knjige ali registra nekaterih živali (2), določa, da lahko države članice uvažajo plemenske živali nekaterih vrst, njihova semena, jajčne celice in zarodke kot „čistopasemske“ ali „hibridne“ samo, če so vodene ali registrirane v rodovniški knjigi ali registru, ki ga vodi organ iz navedene odločbe. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2006/139/ES z dne 7. februarja 2006 o izvajanju Direktive Sveta 94/28/ES glede seznama organov tretjih držav, ki jim je odobren za vodenje rodovniške knjige ali registra nekaterih živali (2), določa, da lahko države članice uvažajo plemenske živali nekaterih vrst, njihova semena, jajčne celice in zarodke kot „čistopasemske“ ali „hibridne“ samo, če so vodene ali registrirane v rodovniški knjigi ali registru, ki ga vodi organ iz navedene odločbe.

| (2) | Združene države Amerike so zahtevale, da se vnosom za prašiče za navedeno državo v Prilogi k Odločbi 2006/139/ES doda en organ. |
| --- | --- |

(2)

Združene države Amerike so zahtevale, da se vnosom za prašiče za navedeno državo v Prilogi k Odločbi 2006/139/ES doda en organ.

| (3) | Združene države Amerike so zagotovile jamstva glede skladnosti z ustreznimi zahtevami iz zakonodaje Skupnosti ter zlasti iz Direktive 94/28/ES. |
| --- | --- |

(3)

Združene države Amerike so zagotovile jamstva glede skladnosti z ustreznimi zahtevami iz zakonodaje Skupnosti ter zlasti iz Direktive 94/28/ES.

| (4) | Prilogo k Odločbi 2006/139/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo k Odločbi 2006/139/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zootehniko – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zootehniko –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/139/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 1. junija 2008.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. junija 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 12.7.1994, str. 66.

1

(2)  UL L 54, 24.2.2006, str. 34.

2

---

PRILOGA

Pod naslovom „Vrsta: prašiči“ v točki VII Priloge k Odločbi 2006/139/ES se doda naslednji vnos:

| „PIC (Pig Improvement Company) North America |
| --- |
| 100 Bluegrass Commons Boulevard |
| Suite 2200 |
| Hendersonville |
| TN 37075 |
| Telefon: (+ 1-615) 265 2700 |
| Spletni naslov: http://www.pic.com“ |

„PIC (Pig Improvement Company) North America

100 Bluegrass Commons Boulevard

Suite 2200

Hendersonville

TN 37075

Telefon: (+ 1-615) 265 2700

Spletni naslov: http://www.pic.com“

---

PRIPOROČILA

Komisija

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/62

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 30. maja 2008

o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi natrijev kromat, natrijev dikromat in 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2256)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/454/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z uredbama Komisije (ES) št. 143/97 (2) in (ES) št. 2364/2000 (3) v tem zaporedju o tretjem in četrtem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba (EGS) št. 793/93:






  — | natrijev kromat, |
| --- | --- | --- |

(1)

V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z uredbama Komisije (ES) št. 143/97 (2) in (ES) št. 2364/2000 (3) v tem zaporedju o tretjem in četrtem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba (EGS) št. 793/93:

—

natrijev kromat,

| — | natrijev dikromat, |
| --- | --- |

—

natrijev dikromat,

| — | 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A). |
| --- | --- |

—

2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-izopropilidendifenol (tetrabromobisfenol A).

| (2) | Države članice, ki so bile v skladu z uredbama (EGS) št. 793/93 in (ES) št. 143/97 imenovane za poročevalke, so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, ter v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (4) za navedene snovi dokončale ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje in predlagale strategijo za omejitev tveganja. |
| --- | --- |

(2)

Države članice, ki so bile v skladu z uredbama (EGS) št. 793/93 in (ES) št. 143/97 imenovane za poročevalke, so v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, ter v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (4) za navedene snovi dokončale ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje in predlagale strategijo za omejitev tveganja.

| (3) | Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) ter Znanstvenim odborom za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), ki sta o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdala svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani navedenih odborov. |
| --- | --- |

(3)

Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) ter Znanstvenim odborom za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), ki sta o ocenah tveganja, ki so jih pripravile poročevalke, izdala svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani navedenih odborov.

| (4) | Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejitev tveganja so navedeni v ustreznem sporočilu Komisije (5). |
| --- | --- |

(4)

Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejitev tveganja so navedeni v ustreznem sporočilu Komisije (5).

| (5) | Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja za nekatere snovi. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja za nekatere snovi.

| (6) | Pri priporočenih ukrepih za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati predpise za varnost pri delu, saj ti zagotavljajo ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi zadevnih snovi. |
| --- | --- |

(6)

Pri priporočenih ukrepih za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati predpise za varnost pri delu, saj ti zagotavljajo ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi zadevnih snovi.

| (7) | Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 –

PRIPOROČA:

ODDELEK 1

NATRIJEV KROMAT

(št. CAS 7775-11-3; št. Einecs 231-889-5)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (1) in okolje (2, 3, 4, 5, 6)

| 1. | Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, kot je določeno v členu 12(2) Direktive Sveta 98/24/ES (6). |
| --- | --- |

1.

Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, kot je določeno v členu 12(2) Direktive Sveta 98/24/ES (6).

| 2. | Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za krom(VI), da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (v nadaljnjem besedilu: BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za krom(VI), da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (v nadaljnjem besedilu: BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

| 3. | Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za krom(VI) in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost. |
| --- | --- |

3.

Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za krom(VI) in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost.

| 4. | Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba krom(VI) upoštevati pri izdelavi smernic o BAT. |
| --- | --- |

4.

Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba krom(VI) upoštevati pri izdelavi smernic o BAT.

| 5. | Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje. |
| --- | --- |

5.

Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

| 6. | Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kroma(VI) lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti (EQS) in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (8). |
| --- | --- |

6.

Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kroma(VI) lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti (EQS) in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (8).

ODDELEK 2

NATRIJEV DIKROMAT

št. CAS 10588-01-9; št. Einecs 234-190-3)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (7) in okolje (8, 9, 10, 11, 12)

| 7. | Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, kot je določeno v členu 12(2) Direktive 98/24/ES. |
| --- | --- |

7.

Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, kot je določeno v členu 12(2) Direktive 98/24/ES.

| 8. | Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za krom(VI), da bi zadevni obrati delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju. |
| --- | --- |

8.

Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za krom(VI), da bi zadevni obrati delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

| 9. | Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za krom(VI) in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost. |
| --- | --- |

9.

Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za krom(VI) in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost.

| 10. | Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba krom(VI) upoštevati pri izdelavi smernic o BAT. |
| --- | --- |

10.

Zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba krom(VI) upoštevati pri izdelavi smernic o BAT.

| 11. | Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje. |
| --- | --- |

11.

Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

| 12. | Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kroma(VI) lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

12.

Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kroma(VI) lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

ODDELEK 3

2,2′,6,6′-TETRABROMO-4,4′-IZOPROPILIDENDIFENOL (TETRABROMOBISFENOL A)

(št. CAS 79-94-7; št. Einecs 201-236-9)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja za okolje (13, 14)

| 13. | Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za TBBPA, da bi zadevni obrati delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju. |
| --- | --- |

13.

Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES, določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za TBBPA, da bi zadevni obrati delovali v skladu z BAT, pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

| 14. | Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij TBBPA v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje. |
| --- | --- |

14.

Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij TBBPA v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

ODDELEK 4

NASLOVNIKI

| 15. | To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice. |
| --- | --- |

15.

To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice.

V Bruslju, 30. maja 2008

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 25, 28.1.1997, str. 13.

2

(3)  UL L 273, 26.10.2000, str. 5.

3

(4)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

4

(5)  UL C 152, 18.6.2008, str. 11.

5

(6)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 27.6.2007, str. 21).

6

(7)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

7

(8)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/32/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 60).

8

---

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 158/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 158/65

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 30. maja 2008

o ukrepih za zmanjšanje tveganja za snovi kromov trioksid, amonijev dikromat in kalijev dikromat

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 2326)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/455/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 143/97 z dne 27. januarja 1997 o tretjem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba Sveta (EGS) št. 793/93 (2):






  — | kromov trioksid, |
| --- | --- | --- |

(1)

V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 143/97 z dne 27. januarja 1997 o tretjem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba Sveta (EGS) št. 793/93 (2):

—

kromov trioksid,

| — | amonijev dikromat, |
| --- | --- |

—

amonijev dikromat,

| — | kalijev dikromat. |
| --- | --- |

—

kalijev dikromat.

| (2) | Država članica poročevalka, imenovana v skladu z navedeno uredbo, je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, ter v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (3) za navedene snovi dokončala ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje in predlagala strategijo za omejitev tveganja. |
| --- | --- |

(2)

Država članica poročevalka, imenovana v skladu z navedeno uredbo, je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje, ter v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (3) za navedene snovi dokončala ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje in predlagala strategijo za omejitev tveganja.

| (3) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE), ki je o ocenah tveganja, ki jih je pripravila poročevalka, izdal svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani Znanstvenega odbora. |
| --- | --- |

(3)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE), ki je o ocenah tveganja, ki jih je pripravila poročevalka, izdal svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani Znanstvenega odbora.

| (4) | Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejitev tveganja so navedeni v ustreznem sporočilu Komisije (4). |
| --- | --- |

(4)

Rezultati ocene tveganja in nadaljnji rezultati strategij za omejitev tveganja so navedeni v ustreznem sporočilu Komisije (4).

| (5) | Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja za nekatere snovi. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi navedene ocene je primerno priporočiti nekatere ukrepe za zmanjšanje tveganja za nekatere snovi.

| (6) | Pri priporočenih ukrepih za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati predpise za varstvo delavcev, saj ti zagotavljajo ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi zadevnih snovi. |
| --- | --- |

(6)

Pri priporočenih ukrepih za zmanjšanje tveganja za delavce je treba upoštevati predpise za varstvo delavcev, saj ti zagotavljajo ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi zadevnih snovi.

| (7) | Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja, predvideni s tem priporočilom, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93 –

PRIPOROČA:

ODDELEK 1

KROMOV TRIOKSID

(št. CAS 1333-82-0; št. Einecs 215-607-8),

AMONIJEV DIKROMAT

(št. CAS 7789-09-05; št. Einecs 232-143-1)

IN KALIJEV DIKROMAT

(št. CAS 7778-50-9; št. Einecs 231-906-6)

Ukrepi za zmanjšanje tveganja za delavce (1) in okolje (2, 3, 4, 5, 6)

| 1. | Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, ki jih sestavi Komisija, kot je določeno v členu 12(2) Direktive Sveta 98/24/ES (5). |
| --- | --- |

1.

Delodajalci, ki uporabljajo kromove(VI) spojine pri proizvodnji pigmentov in barvil ter izdelkov za obdelavo kovin, pri galvanizaciji in kot jedkalo pri barvanju volne, morajo upoštevati posebna navodila, pripravljena za posamezne panoge na nacionalni ravni, ki temeljijo na praktičnih nezavezujočih smernicah, ki jih sestavi Komisija, kot je določeno v členu 12(2) Direktive Sveta 98/24/ES (5).

| 2. | Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES (6), določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za kromove(VI) spojine, da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi zadevnih držav članic morajo v dovoljenjih, izdanih na podlagi Direktive 2008/1/ES (6), določiti pogoje, mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe za kromove(VI) spojine, da bi zadevni obrati delovali v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (BAT), pri čemer se upoštevajo tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne razmere v okolju.

| 3. | Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za kromove(VI) spojine in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost. |
| --- | --- |

3.

Države članice morajo skrbno nadzorovati uporabo BAT za kromove(VI) spojine in v okviru izmenjave informacij o BAT Komisiji sporočiti vsako pomembno novost.

| 4. | Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje. |
| --- | --- |

4.

Po potrebi morajo nadzorovanje krajevnih emisij v okolje urejati nacionalni predpisi, da se onemogoči nastanek tveganja za okolje.

| 5. | Zlasti glede redukcije kromovih(VI) spojin na kraju samem v kromove(III) soli za strojenje v obratih za strojenje kož je priporočeno, da v naslednji spremembi dokumenta BREF za obrate, ki se ukvarjajo s strojenjem kož, ustrezno navede, da se redukcija kromovih(VI) spojin na kraju samem za proizvodnjo kromovih(III) soli za strojenje ne sme upoštevati kot BAT. |
| --- | --- |

5.

Zlasti glede redukcije kromovih(VI) spojin na kraju samem v kromove(III) soli za strojenje v obratih za strojenje kož je priporočeno, da v naslednji spremembi dokumenta BREF za obrate, ki se ukvarjajo s strojenjem kož, ustrezno navede, da se redukcija kromovih(VI) spojin na kraju samem za proizvodnjo kromovih(III) soli za strojenje ne sme upoštevati kot BAT.

| 6. | Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kromovih(VI) spojin lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

6.

Zadevne države članice za vodna telesa, ki bi jih emisije kromovih(VI) spojin lahko ogrožale, določijo okoljske standarde kakovosti in nacionalne ukrepe za zmanjšanje onesnaženja, da bi te standarde izpolnile do leta 2015 v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).

ODDELEK 2

NASLOVNIKI

| 7. | To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice. |
| --- | --- |

7.

To priporočilo je naslovljeno na vse panoge, ki uvažajo, proizvajajo, prevažajo ali skladiščijo navedene snovi, ki jih formulirajo v pripravke ali drugače predelujejo, ki jih uporabljajo, odstranjujejo ali ponovno pridobivajo s predelavo odpadnih snovi, in na države članice.

V Bruslju, 30. maja 2008

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1)

1

(2)  UL L 25, 28.1.1997, str. 13.

2

(3)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

3

(4)  UL C 152, 18.6.2008, str. 1.

4

(5)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2007/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 27.6.2007, str. 21).

5

(6)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

6

(7)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/32/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 60).

7

---