# Uradni list L 144/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 144 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 514. junij 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 144

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 514. junij 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 490/2008 z dne 3. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 491/2008 z dne 3. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede proizvodnih nadomestil v sektorju žit | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 492/2008 z dne 3. junija 2008 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 14 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 493/2008 z dne 2. junija 2008 o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah v conah ICES I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 31 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 494/2008 z dne 2. junija 2008 o prepovedi ribolova na trsko v coni ICES VI, v vodah ES cone Vb ter v vodah ES in mednarodnih vodah con XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 33 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 495/2008 z dne 2. junija 2008 o prepovedi ribolova na sinjega mola v vodah ES in mednarodnih vodah v conah ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 35 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 490/2008 z dne 3. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 491/2008 z dne 3. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede proizvodnih nadomestil v sektorju žit

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 492/2008 z dne 3. junija 2008 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

14

*

Uredba Komisije (ES) št. 493/2008 z dne 2. junija 2008 o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah v conah ICES I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

31

*

Uredba Komisije (ES) št. 494/2008 z dne 2. junija 2008 o prepovedi ribolova na trsko v coni ICES VI, v vodah ES cone Vb ter v vodah ES in mednarodnih vodah con XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

33

*

Uredba Komisije (ES) št. 495/2008 z dne 2. junija 2008 o prepovedi ribolova na sinjega mola v vodah ES in mednarodnih vodah v conah ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

35

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/408/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. novembra 2007 o državni pomoči C 36/A/06 (ex NN 38/06) Italije za ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5400)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. aprila 2008 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1403)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. aprila 2008 o dodelitvi uvoznih kvot za nadzorovane snovi za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1639) | 69 |
| | | 2008/411/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3400–3800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1873)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/408/ES

*

Odločba Komisije z dne 20. novembra 2007 o državni pomoči C 36/A/06 (ex NN 38/06) Italije za ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5400)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5400)

1

37

2008/409/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. aprila 2008 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1403)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1403)

1

55

2008/410/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. aprila 2008 o dodelitvi uvoznih kvot za nadzorovane snovi za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1639)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1639)

69

2008/411/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3400–3800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1873)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1873)

1

77

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2008/412/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora CHAD/3/2008 z dne 28. maja 2008 o spremembi Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/1/2008 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki in Sklepa CHAD/2/2008 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki | 82 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2008/412/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora CHAD/3/2008 z dne 28. maja 2008 o spremembi Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/1/2008 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki in Sklepa CHAD/2/2008 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 490/2008

z dne 3. junija 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. junija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. junija 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 3. junija 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 491/2008

z dne 3. junija 2008

o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede proizvodnih nadomestil v sektorju žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 98 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbo Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (2) je treba od 1. julija 2008 razveljaviti v skladu s členom 201(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredbo Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (2) je treba od 1. julija 2008 razveljaviti v skladu s členom 201(1)(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (2) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede proizvodnih nadomestil v sektorju žit (3) je bila večkrat bistveno spremenjena. Po sprejetju Uredbe (ES) št. 1234/2007 kot Uredbe o enotni SUT je primerno, da se Uredbo (EGS) št. 1722/93 ustrezno prilagodi. Zaradi jasnosti je treba navedeno uredbo razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede proizvodnih nadomestil v sektorju žit (3) je bila večkrat bistveno spremenjena. Po sprejetju Uredbe (ES) št. 1234/2007 kot Uredbe o enotni SUT je primerno, da se Uredbo (EGS) št. 1722/93 ustrezno prilagodi. Zaradi jasnosti je treba navedeno uredbo razveljaviti in nadomestiti z novo uredbo.

| (3) | Glede na posebne razmere na trgu škroba in zlasti potrebe, da cene ostanejo konkurenčne glede na škrob, proizveden v tretjih državah in uvožen kot blago, za katerega uvozni dogovori ne zagotavljajo zadostne zaščite za proizvajalce v Skupnosti, člen 96 Uredbe (ES) št. 1234/2007 predvideva odobritev proizvodnega nadomestila za škrob iz koruze, pšenice ali krompirja ter za nekatere proizvode pridobljene iz njega, ki se uporabljajo v proizvodnji nekaterih proizvodov, katerih seznam sestavi Komisija, če ni pomembnejše domače proizvodnje drugih žit za proizvodnjo škroba, za določeno količino škroba, pridobljenega vsako tržno leto na Finskem ali Švedskem iz ječmena ali ovsa, če se zaradi tega ne poviša raven proizvodnje škroba iz teh dveh žit. Namen odobritve proizvodnega nadomestila je, da se zadevni uporabniški industriji omogoči dostop do škroba in izdelkov pridobljenih iz njega po cenah, ki so nižje od cen, ki bi bile posledica uporabe predpisov o skupni ureditvi trga za zadevne proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Glede na posebne razmere na trgu škroba in zlasti potrebe, da cene ostanejo konkurenčne glede na škrob, proizveden v tretjih državah in uvožen kot blago, za katerega uvozni dogovori ne zagotavljajo zadostne zaščite za proizvajalce v Skupnosti, člen 96 Uredbe (ES) št. 1234/2007 predvideva odobritev proizvodnega nadomestila za škrob iz koruze, pšenice ali krompirja ter za nekatere proizvode pridobljene iz njega, ki se uporabljajo v proizvodnji nekaterih proizvodov, katerih seznam sestavi Komisija, če ni pomembnejše domače proizvodnje drugih žit za proizvodnjo škroba, za določeno količino škroba, pridobljenega vsako tržno leto na Finskem ali Švedskem iz ječmena ali ovsa, če se zaradi tega ne poviša raven proizvodnje škroba iz teh dveh žit. Namen odobritve proizvodnega nadomestila je, da se zadevni uporabniški industriji omogoči dostop do škroba in izdelkov pridobljenih iz njega po cenah, ki so nižje od cen, ki bi bile posledica uporabe predpisov o skupni ureditvi trga za zadevne proizvode.

| (4) | V skladu s členom 98 Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba sprejeti podrobna pravila za odobritev proizvodnih nadomestil, vključno s pravili za kontrolo in plačila, tako da se ista pravila uporabljajo v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 98 Uredbe (ES) št. 1234/2007 je treba sprejeti podrobna pravila za odobritev proizvodnih nadomestil, vključno s pravili za kontrolo in plačila, tako da se ista pravila uporabljajo v vseh državah članicah.

| (5) | Uredba (ES) št. 1234/2007 predvideva seznam proizvodov, za katere se pri izdelavi uporablja škrob, zaradi česar so upravičeni do nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 1234/2007 predvideva seznam proizvodov, za katere se pri izdelavi uporablja škrob, zaradi česar so upravičeni do nadomestila.

| (6) | Za zagotovitev učinkovitosti kontrolnih ukrepov je treba določiti, da države članice, kjer se izdelujejo omenjeni proizvodi, vnaprej odobrijo upravičence do nadomestila. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev učinkovitosti kontrolnih ukrepov je treba določiti, da države članice, kjer se izdelujejo omenjeni proizvodi, vnaprej odobrijo upravičence do nadomestila.

| (7) | Treba je določiti način izračunavanja proizvodnega nadomestila in pogostost njegove določitve. Najbolj zadovoljiva računska metoda trenutno temelji na razliki med tržno ceno za žita in ceno, ki se uporablja pri izračunu uvozne dajatve. Zaradi stabilnosti je treba proizvodno nadomestilo praviloma določiti vsak mesec in kot način preverjanja pravilne vrednosti proizvodnega nadomestila je treba cene žit spremljati na svetovnem trgu in najbolj reprezentativnih trgih Skupnosti. Pojasniti je treba, katere trge Skupnosti se spremlja, in spremljanje omejiti na koruzo. Ker upoštevanje drugih cen žit v preteklosti ni imelo nobenih praktičnih učinkov na izračun zneska nadomestila, sklicevanja na druga žita niso potrebna. |
| --- | --- |

(7)

Treba je določiti način izračunavanja proizvodnega nadomestila in pogostost njegove določitve. Najbolj zadovoljiva računska metoda trenutno temelji na razliki med tržno ceno za žita in ceno, ki se uporablja pri izračunu uvozne dajatve. Zaradi stabilnosti je treba proizvodno nadomestilo praviloma določiti vsak mesec in kot način preverjanja pravilne vrednosti proizvodnega nadomestila je treba cene žit spremljati na svetovnem trgu in najbolj reprezentativnih trgih Skupnosti. Pojasniti je treba, katere trge Skupnosti se spremlja, in spremljanje omejiti na koruzo. Ker upoštevanje drugih cen žit v preteklosti ni imelo nobenih praktičnih učinkov na izračun zneska nadomestila, sklicevanja na druga žita niso potrebna.

| (8) | Plačevati je treba proizvodna nadomestila za uporabo škroba in nekaterih njegovih proizvodov pri izdelavi nekaterih vrst blaga. Potrebne so podrobne informacije, da se omogoči ustrezna kontrola in plačevanje proizvodnih nadomestil prosilcem. Pristojni organ v zadevni državi članici je treba pooblastiti, da od prosilcev lahko zahteva zagotavljanje vseh informacij in dovoljenje za vse preglede ali inšpekcije, potrebne za izvedbo takšne kontrole. |
| --- | --- |

(8)

Plačevati je treba proizvodna nadomestila za uporabo škroba in nekaterih njegovih proizvodov pri izdelavi nekaterih vrst blaga. Potrebne so podrobne informacije, da se omogoči ustrezna kontrola in plačevanje proizvodnih nadomestil prosilcem. Pristojni organ v zadevni državi članici je treba pooblastiti, da od prosilcev lahko zahteva zagotavljanje vseh informacij in dovoljenje za vse preglede ali inšpekcije, potrebne za izvedbo takšne kontrole.

| (9) | Ker ni nujno, da bo izdelovalec proizvoda uporabil osnovni škrob, je treba pripraviti seznam nekaterih proizvodov iz škroba, katerih uporaba bo izdelovalcu dala pravico do prejema nadomestila. |
| --- | --- |

(9)

Ker ni nujno, da bo izdelovalec proizvoda uporabil osnovni škrob, je treba pripraviti seznam nekaterih proizvodov iz škroba, katerih uporaba bo izdelovalcu dala pravico do prejema nadomestila.

| (10) | Posebne lastnosti esterificiranega ali eterificiranega škroba bi lahko povzročile nekatere špekulativne postopke predelave, načrtovane zaradi večkratne pridobitve nadomestila; za preprečevanje takih špekulacij so potrebni ukrepi, s katerimi se zagotovi, da se esterificirani ali eterificirani škrob ne predela ponovno v surovino, katere uporaba upravičuje vlogo za nadomestilo. Za preprečevanje takšnih špekulacij je treba prilagoditi stopnjo varščine. |
| --- | --- |

(10)

Posebne lastnosti esterificiranega ali eterificiranega škroba bi lahko povzročile nekatere špekulativne postopke predelave, načrtovane zaradi večkratne pridobitve nadomestila; za preprečevanje takih špekulacij so potrebni ukrepi, s katerimi se zagotovi, da se esterificirani ali eterificirani škrob ne predela ponovno v surovino, katere uporaba upravičuje vlogo za nadomestilo. Za preprečevanje takšnih špekulacij je treba prilagoditi stopnjo varščine.

| (11) | Proizvodno nadomestilo se ne izplača, dokler ne pride do predelave. Plačilo se po predelavi izvrši v petih mesecih, ko pristojni organ preveri, da se je škrob predelal. Vendar je mogoče, da izdelovalec pred zaključkom kontrole prejme predplačilo. |
| --- | --- |

(11)

Proizvodno nadomestilo se ne izplača, dokler ne pride do predelave. Plačilo se po predelavi izvrši v petih mesecih, ko pristojni organ preveri, da se je škrob predelal. Vendar je mogoče, da izdelovalec pred zaključkom kontrole prejme predplačilo.

| (12) | Za poenostavitev in zmanjšanje upravnih bremen ter stroškov ponovne pretvorbe modificiranih škrobov je primerno, da se poveča najnižji znesek proizvodnega nadomestila, za katerega so kontrolni ukrepi potrebni, pri čemer se tveganje neustrezne uporabe sredstev Skupnosti ne poveča. |
| --- | --- |

(12)

Za poenostavitev in zmanjšanje upravnih bremen ter stroškov ponovne pretvorbe modificiranih škrobov je primerno, da se poveča najnižji znesek proizvodnega nadomestila, za katerega so kontrolni ukrepi potrebni, pri čemer se tveganje neustrezne uporabe sredstev Skupnosti ne poveča.

| (13) | Za dogovore iz te uredbe se uporablja Uredba Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (4). Zato je treba opredeliti osnovne obveznosti izdelovalcev, katerih upoštevanje zagotavljajo varščine. |
| --- | --- |

(13)

Za dogovore iz te uredbe se uporablja Uredba Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (4). Zato je treba opredeliti osnovne obveznosti izdelovalcev, katerih upoštevanje zagotavljajo varščine.

| (14) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v času, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(14)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v času, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   V skladu s členom 96 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se lahko proizvodno nadomestilo (v nadaljnjem besedilu „nadomestilo“) odobri fizičnim ali pravnim osebam, ki pri izdelavi blaga, naštetega v Prilogi I k tej uredbi, uporabljajo škrob, pridobljen iz pšenice, koruze ali krompirja ter nekaterih proizvodov iz njih.

Za Finsko in Švedsko se lahko odobri nadomestilo tudi za uporabo ječmenovega in ovsenega škroba, omejeno na skupno količino 50 000 ton za Finsko in 10 000 ton za Švedsko.

2.   Odločeno je, da se odobri nadomestilo, pri čemer se upoštevajo zlasti:

| (a) | raven konkurence s tretjimi državami in stopnja zaščite pred takšno konkurenco, ki jo nudijo mehanizmi skupne kmetijske politike in skupna carinska tarifa; |
| --- | --- |

(a)

raven konkurence s tretjimi državami in stopnja zaščite pred takšno konkurenco, ki jo nudijo mehanizmi skupne kmetijske politike in skupna carinska tarifa;

| (b) | napredek, dosežen v tehnologiji izdelave in uporabe škroba; |
| --- | --- |

(b)

napredek, dosežen v tehnologiji izdelave in uporabe škroba;

| (c) | stopnja, do katere je škrob vključen v končni proizvod, in/ali relativna vrednost škroba v končnem proizvodu in/ali pomen proizvoda kot tržne možnosti za škrob, glede na konkurenčnost z drugimi proizvodi. |
| --- | --- |

(c)

stopnja, do katere je škrob vključen v končni proizvod, in/ali relativna vrednost škroba v končnem proizvodu in/ali pomen proizvoda kot tržne možnosti za škrob, glede na konkurenčnost z drugimi proizvodi.

3.   Odobritev nadomestila za proizvod ne sme povzročiti izkrivljanja pogojev konkurence z drugimi proizvodi, ki niso upravičeni do takih nadomestil.

4.   Če bi se ugotovilo, da je po odobritvi nadomestila prišlo do takega izkrivljanja, se nadomestilo:

| (a) | ukine ali |
| --- | --- |

(a)

ukine ali

| (b) | prilagodi, kolikor je to potrebno, da se odpravi izkrivljanje pogojev konkurence. |
| --- | --- |

(b)

prilagodi, kolikor je to potrebno, da se odpravi izkrivljanje pogojev konkurence.

5.   Za škrob, uvožen v Skupnost pod uvoznim programom, ki povzroča zmanjšanje uvozne dajatve, se proizvodno nadomestilo ne sme odobriti.

6.   Odločitve iz tega člena sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 2

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „škrob“ pomeni osnovni škrob ali proizvod, pridobljen iz škroba, kot je navedeno v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

„škrob“ pomeni osnovni škrob ali proizvod, pridobljen iz škroba, kot je navedeno v Prilogi II;

| (b) | „odobreni proizvodi“ pomeni katerikoli proizvod, naveden v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

„odobreni proizvodi“ pomeni katerikoli proizvod, naveden v Prilogi I;

| (c) | „izdelovalec“ pomeni uporabnika škroba za proizvodnjo odobrenih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

„izdelovalec“ pomeni uporabnika škroba za proizvodnjo odobrenih proizvodov.

Člen 3

1.   V primerih, ko se odobri nadomestilo, se to določi enkrat mesečno. Vendar pa se v primeru, da se cene koruze in/ali pšenice v Skupnosti ali na svetovnem trgu bistveno spremenijo, lahko nadomestilo, izračunano v skladu z odstavkom 2, v tem mesecu popravi, tako da se upoštevajo takšne spremembe.

2.   Nadomestilo za tono škroba iz koruze, pšenice, ječmena ali ovsa se izračuna zlasti na podlagi razlike med naslednjimi cenami, pomnoženo s koeficientom 1,6:

| (a) | povprečjem tržnih cen koruze v Franciji in na Madžarskem, veljavnih v petih dneh pred določanjem, ter |
| --- | --- |

(a)

povprečjem tržnih cen koruze v Franciji in na Madžarskem, veljavnih v petih dneh pred določanjem, ter

| (b) | povprečjem reprezentativnih cen uvoza CIF Rotterdam, ki se uporabljajo za določanje uvoznih dajatev koruze, zabeleženim v petih dneh pred dnevom začetka uporabe. |
| --- | --- |

(b)

povprečjem reprezentativnih cen uvoza CIF Rotterdam, ki se uporabljajo za določanje uvoznih dajatev koruze, zabeleženim v petih dneh pred dnevom začetka uporabe.

Za izračun razlike iz prvega pododstavka se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | če je tržna cena za koruzo iz točke (a) višja od intervencijske cene iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1234/2007, vendar manjša od 155 % navedene cene, se upošteva intervencijska cena plus razlika med dejansko ceno in intervencijsko ceno; |
| --- | --- |

(a)

če je tržna cena za koruzo iz točke (a) višja od intervencijske cene iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1234/2007, vendar manjša od 155 % navedene cene, se upošteva intervencijska cena plus razlika med dejansko ceno in intervencijsko ceno;

| (b) | če je tržna cena za koruzo iz točke (a) višja za 155 % intervencijske cene, se upošteva intervencijska cena plus 27,5 % intervencijske cene. |
| --- | --- |

(b)

če je tržna cena za koruzo iz točke (a) višja za 155 % intervencijske cene, se upošteva intervencijska cena plus 27,5 % intervencijske cene.

Za krompirjev škrob se lahko določi drugačna stopnja, ki odraža minimalno ceno, navedeno v členu 4a Uredbe Sveta (ES) št. 1868/1994 (5). V tem primeru izračun temelji na tržni ceni koruze v Franciji in na Madžarskem iz točke (a) prvega pododstavka, z omejitvijo do 115 % intervencijske cene.

V juliju, avgustu in septembru se cena koruze iz točke (a) prvega pododstavka zmanjša za razliko med intervencijsko ceno za žita iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki velja v juniju, in tisto, ki velja v juliju, razen če cena koruze iz točke (a) prvega pododstavka že ustreza ceni, ki velja za novo žetev.

3.   Nadomestilo, ki se plača, se izračuna v skladu z odstavkom 2 in pomnoženo s koeficientom iz Priloge II, ki ustreza oznaki KN za škrob, dejansko uporabljen za izdelavo odobrenih proizvodov.

4.   Odločitve iz tega člena sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 195(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 4

1.   Izdelovalci, ki nameravajo zahtevati nadomestila, morajo zanje zaprositi pri pristojnem organu v državi članici, kjer se škrob uporablja, in navesti naslednje podatke:

| (a) | ime in naslov izdelovalca; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov izdelovalca;

| (b) | proizvode, v katerih se uporablja škrob, vključno s tistimi s seznama v Prilogi I in tistimi, ki jih na tem seznamu ni, s popolnim opisom in oznakami KN; |
| --- | --- |

(b)

proizvode, v katerih se uporablja škrob, vključno s tistimi s seznama v Prilogi I in tistimi, ki jih na tem seznamu ni, s popolnim opisom in oznakami KN;

| (c) | naslov(-e) kraja(-ev), kjer se bo škrob predelal v odobren proizvod, če se razlikuje od naslova izdelovalca. |
| --- | --- |

(c)

naslov(-e) kraja(-ev), kjer se bo škrob predelal v odobren proizvod, če se razlikuje od naslova izdelovalca.

Države članice lahko izdelovalca zaprosijo za dodatne informacije.

2.   Izdelovalci predložijo pristojnemu organu pisno zagotovilo, da pristojnim organom dovolijo, da opravijo vse preglede in inšpekcije, potrebne za spremljanje uporabe škroba, ter da bodo zagotovili vse potrebne informacije.

3.   Pristojni organ sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da je izdelovalec ustanovljen in uradno priznan v državi članici.

4.   Na podlagi podatkov, opredeljenih v odstavkih 1 in 2, pristojni organ sestavi seznam odobrenih izdelovalcev, ki ga stalno dopolnjuje.

Samo tako odobreni izdelovalci so upravičeni zaprositi za nadomestilo v skladu s členom 5.

Člen 5

1.   Če želi izdelovalec zaprositi za nadomestilo, se mora v pisni obliki obrniti na organ, pristojen zanj, da pridobi certifikat o nadomestilu. Vloge se lahko vložijo vsak delovni dan do 13. ure po bruseljskem času.

2.   V vlogi mora biti navedeno:

| (a) | ime in naslov izdelovalca; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov izdelovalca;

| (b) | količina škroba, ki se bo uporabila; |
| --- | --- |

(b)

količina škroba, ki se bo uporabila;

| (c) | v primeru izdelave proizvoda, ki sodi v oznako KN 3505 10 50, količina škroba, ki se bo uporabila; |
| --- | --- |

(c)

v primeru izdelave proizvoda, ki sodi v oznako KN 3505 10 50, količina škroba, ki se bo uporabila;

| (d) | kraj(-i), kjer se bo škrob uporabil; |
| --- | --- |

(d)

kraj(-i), kjer se bo škrob uporabil;

| (e) | načrtovani datumi postopkov predelave. |
| --- | --- |

(e)

načrtovani datumi postopkov predelave.

3.   Skupaj z vlogo se predložijo:

| (a) | polog varščine v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(a)

polog varščine v skladu s členom 8;

| (b) | izjava dobavitelja škroba, da je proizvod, namenjen uporabi, neposredno izdelan iz koruze, pšenice, ječmena, ovsa ali krompirja, brez kakršne koli uporabe stranskih proizvodov, pridobljenih pri izdelavi drugih kmetijskih proizvodov ali blaga. |
| --- | --- |

(b)

izjava dobavitelja škroba, da je proizvod, namenjen uporabi, neposredno izdelan iz koruze, pšenice, ječmena, ovsa ali krompirja, brez kakršne koli uporabe stranskih proizvodov, pridobljenih pri izdelavi drugih kmetijskih proizvodov ali blaga.

4.   Države članice lahko zahtevajo dodatne podatke.

Člen 6

1.   Kakor hitro se vloge, vložene v skladu s členom 5, prejmejo, jih mora pristojni organ preveriti in takoj izdati certifikat o nadomestilu.

2.   Države članice morajo za certifikat o nadomestilu uporabiti nacionalne obrazce, ki brez vpliva na druge določbe zakonodaje Skupnosti vsebujejo najmanj podatke, določene v odstavku 3.

3.   Certifikat o nadomestilu mora vsebovati podatke iz člena 5(2) in stopnjo nadomestila ter zadnji dan veljavnosti dovoljenja, ki je zadnji dan tretjega meseca po mesecu izdaje.

Vendar pa je v mesecih juliju in avgustu ter vključno do 24. septembra veljavnost certifikatov, ki se zahtevajo v teh obdobjih, omejena na 30 dni od dneva njihove izdaje, brez možnosti prekoračitve datuma 30. september.

4.   Stopnja nadomestila, ki se uporablja in je navedena na certifikatu, ustreza tisti, ki je veljavna na dan prejema zahteve.

Vendar pa se v primeru, ko se katera koli od količin škroba, navedenih na certifikatu, predelanih v tržnem letu za žita, ki sledi letu, v katerem je bil prejet zahtevek, nadomestilo, ki se izplača za ta škrob, predelan v novem tržnem letu, prilagodi v skladu z razliko med intervencijsko ceno, veljavno v mesecu predaje certifikata o nadomestilu, pomnoženo s koeficientom 1,60. Operativni dogodek za menjalni tečaj, ki se uporablja za nadomestilo, je datum iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 1913/2006.

Člen 7

1.   Izdelovalci, ki imajo certifikat o nadomestilu, izdan v skladu s členom 6, imajo pravico, če so izpolnjene vse zahteve te uredbe, zahtevati plačilo nadomestila, navedenega v certifikatu po tem, ko je bil škrob uporabljen pri izdelavi zadevnih odobrenih proizvodov.

2.   Pravice, ki izhajajo iz certifikata, niso prenosljive.

Člen 8

1.   Izdelovalec pri izdaji certifikata pristojnemu organu predloži varščino, ki je enaka 15 EUR na tono osnovnega škroba, kadar je primerno pomnoženo s koeficientom, ki ustreza vrsti škroba, ki se bo uporabil, kot je prikazano v Prilogi II.

2.   Varščina se sprosti v skladu z Uredbo (EGS) št. 2220/85. Osnovna zahteva v smislu člena 20 navedene uredbe je predelava količine škroba, navedene v vlogi, v odobrene proizvode, kot so opredeljeni, v času veljavnosti certifikata. Vendar pa se šteje, da je izdelovalec izpolnil zgoraj navedeno osnovno zahtevo, če je predelal najmanj 90 % količine škroba, navedene v vlogi.

Člen 9

1.   Dokončno plačilo nadomestila se lahko izvrši le po tem, ko je izdelovalec obvestil pristojni organ o:

| (a) | datumu ali datumih nakupa in dobave škroba; |
| --- | --- |

(a)

datumu ali datumih nakupa in dobave škroba;

| (b) | imenu in naslovu dobaviteljev škroba; |
| --- | --- |

(b)

imenu in naslovu dobaviteljev škroba;

| (c) | imenu in naslovu proizvajalcev škroba; |
| --- | --- |

(c)

imenu in naslovu proizvajalcev škroba;

| (d) | datumu ali datumih predelave škroba; |
| --- | --- |

(d)

datumu ali datumih predelave škroba;

| (e) | količini in vrsti škroba, vključno z oznako KN, ki se je uporabila; |
| --- | --- |

(e)

količini in vrsti škroba, vključno z oznako KN, ki se je uporabila;

| (f) | količini odobrenega proizvoda, prikazanega v certifikatu in izdelanega z uporabo škroba. |
| --- | --- |

(f)

količini odobrenega proizvoda, prikazanega v certifikatu in izdelanega z uporabo škroba.

2.   Kadar proizvod, naveden v certifikatu, sodi pod oznako KN 3505 10 50, spremlja obvestilo iz odstavka 1 vložitev varščine, enake proizvodnemu nadomestilu, plačljivem ob izdelavi zadevnega proizvoda. Kadar pa je znesek proizvodnega nadomestila manjši od 30 EUR za tono škroba, se varščina ne zahteva, prav tako se ne zahtevajo preverjanje in kontrolni ukrepi iz člena 10.

Osnovna zahteva v smislu člena 20 Uredbe (EGS) št. 2220/85 pomeni uporabo ali izvoz proizvoda v skladu z ustreznimi določili točk (a) in (b) člena 10(1) te uredbe. Proizvod je treba dati v uporabo ali ga izvoziti v 12 mesecih po končnem roku veljavnosti certifikata. Na podlagi utemeljenega zahtevka, predloženega pristojnemu organu, se lahko odobri podaljšanje za največ šest mesecev.

3.   Pred plačilom se pristojni organ prepriča, da je bil škrob uporabljen za izdelavo odobrenih proizvodov v skladu s podatki, navedenimi v certifikatu. To se navadno doseže z administrativnimi pregledi, te pa morajo podpirati fizični pregledi, kjer je potrebno.

4.   Vsi pregledi, predvideni v tej uredbi, se opravijo v petih mesecih od datuma, ko je pristojni organ prejel informacije, zahtevane v odstavku 1.

5.   Kadar je količina predelanega škroba večja od količine, navedene v certifikatu, se šteje, da je bila presežna količina, do 5 %, predelana v skladu s tem dokumentom, s čimer se dodeli pravica do nadomestila, navedenega v njem.

Člen 10

1.   Varščina, predvidena v členu 9(2), se sprosti šele takrat, ko je pristojni organ prejel dokazilo, da je proizvod, ki sodi pod oznako KN 3505 10 50:

| (a) | bil uporabljen na carinskem območju Skupnosti za izdelavo proizvodov, ki niso proizvodi, navedeni v Prilogi II; ali |
| --- | --- |

(a)

bil uporabljen na carinskem območju Skupnosti za izdelavo proizvodov, ki niso proizvodi, navedeni v Prilogi II; ali

| (b) | v primeru neposrednega izvoza v tretje države zapustil carinsko območje Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

v primeru neposrednega izvoza v tretje države zapustil carinsko območje Skupnosti.

2.   Dokazilo iz odstavka 1(a) sestavlja deklaracija, ki jo izdelovalec predloži pristojnemu organu in izkazuje:

| (a) | ali se bo obravnavani proizvod predeloval; |
| --- | --- |

(a)

ali se bo obravnavani proizvod predeloval;

| (b) | da se bo proizvod uporabljal samo za izdelavo proizvodov, ki niso navedeni v Prilogi II; |
| --- | --- |

(b)

da se bo proizvod uporabljal samo za izdelavo proizvodov, ki niso navedeni v Prilogi II;

| (c) | da se bo zadevni proizvod prodajal samo stranki, ki bo prevzela obveznost iz točke (b), na podlagi bodisi v ta namen vstavljene pogodbene klavzule bodisi posebnega pogoja, navedenega na prodajni fakturi; izdelovalec zadrži kopijo prodajne pogodbe ali prodajne fakture, ki jo hrani tako, da je na voljo pristojnemu organu; |
| --- | --- |

(c)

da se bo zadevni proizvod prodajal samo stranki, ki bo prevzela obveznost iz točke (b), na podlagi bodisi v ta namen vstavljene pogodbene klavzule bodisi posebnega pogoja, navedenega na prodajni fakturi; izdelovalec zadrži kopijo prodajne pogodbe ali prodajne fakture, ki jo hrani tako, da je na voljo pristojnemu organu;

| (d) | da pozna določbe odstavka 8; |
| --- | --- |

(d)

da pozna določbe odstavka 8;

| (e) | ime in naslov stranke, ki prejme proizvod, ter količino, za katero gre, če se proizvod prenese drugam; |
| --- | --- |

(e)

ime in naslov stranke, ki prejme proizvod, ter količino, za katero gre, če se proizvod prenese drugam;

| (f) | število kontrolnih kopij T 5, če je kupec iz druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

število kontrolnih kopij T 5, če je kupec iz druge države članice.

3.   Ob koncu vsakega četrtletja izdelovalec v 20 delovnih dneh organu, pristojnem zanj, pošlje kopije deklaracije iz odstavka 2. Zadevni pristojni organ v 20 delovnih dneh po prejemu iste dokumente pošlje organu, pristojnem za kupca.

4.   Izdelovalci in kupci proizvoda, ki sodi pod oznako KN 3505 10 50, morajo imeti skladiščno evidenco v obliki, ki so jo odobrile države članice, da se lahko preveri skladnost z obveznostmi in podatki v izdelovalčevi deklaraciji iz odstavka 2. Preverjanja opravijo pristojni organi držav članic na podlagi teh evidenc zalog s sklicevanjem na finančne izkaze, skupaj s fakturami in bančnimi izpiski, da se zadosti potrebi po zabeleženih količinskih transakcijah.

Vendar pa se lahko kupci, ki vsako četrtletje uporabijo količino proizvodov pod to oznako KN, ki je manjša od 1 000 kg, izvzamejo iz te obveznosti.

5.   Preverjanje iz odstavka 4 opravijo pristojni organi države članice v prostorih izdelovalca in kupca ob koncu vsakega četrtletja. Taki pregledi se osredotočijo na celovite podatke, ki se za tisto obdobje nanašajo na zadevne izdelovalce in kupce, ter natančno preverjanje vsaj 10 % vseh transakcij in uporab, ki so bile izvršene.

Tako preverjanje določijo pristojni organi na podlagi analize tveganja ob upoštevanju vključenih količin in zneskov, ugotovitev prejšnjih preverjanj in drugih faktorjev, o katerih odločajo pristojni kontrolni organi.

Vsak postopek preverjanja je treba končati najkasneje v petih mesecih po koncu vsakega četrtletja.

Organ, pristojen za izdelovalca, mora imeti rezultate vsakega preverjanja na voljo najkasneje v 20 delovnih dneh po koncu vsakega pregleda.

Kadar se taka preverjanja opravljajo v dveh ali več državah članicah, zadevni pristojni organi sporočijo rezultate preverjanj, opravljenih kot del postopkov iz Uredbe Sveta (EGS) št. 1468/81 (6).

6.   Če se v treh ali več odstotkih pregledov iz odstavka 5 ugotovijo nepravilnosti, pristojni organi poostrijo preglede.

Kadar rezultati preverjanja to utemeljujejo, organ, ki je sprostil varščino, zadevnemu izdelovalcu naloži kazen iz odstavka 8.

7.   Kadar je zadevni proizvod predmet trgovine znotraj Skupnosti ali se izvaža v tretje države čez ozemlje druge države članice, se kontrolni izvod T 5 izda v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 2454/93 (7).

Okence 104 kontrolnega izvoda pod naslovom „Drugo“ vključuje eno od navedb iz Priloge III k tej uredbi.

8.   Če pogoji, določeni v odstavkih 1 do 7, niso izpolnjeni, pristojni organ zadevne države članice, brez vpliva na nacionalne sankcije, zahteva plačilo vsote, enakovredne 150 % najvišjega nadomestila, ki se uporablja za obravnavan proizvod v 12 predhodnih mesecih.

Člen 11

1.   Nadomestilo, navedeno v certifikatu, se izplača samo za količino dejansko predelanega škroba. Hkrati se v skladu z naslovom V Uredbe (EGS) št. 2220/85 sprosti varščina iz člena 8(1).

2.   Nadomestilo se izplača najkasneje pet mesecev po datumu, ko je končan pregled iz člena 9(3). Vendar pa lahko na zahtevo izdelovalca pristojni organ vnaprej plača vsoto, enako nadomestilu, v 30 dneh po prejemu omenjene informacije. Razen kadar proizvod sodi pod oznako KN 3505 10 50, mora za takšno predplačilo izdelovalec predložiti varščino, enako 115 % vnaprej izplačane vsote. Varščina se sprosti v skladu s členom 19(1) Uredbe (EGS) št. 2220/85.

Člen 12

Države članice uradno obvestijo Komisijo:

| (a) | do konca prvega tedna vsakega meseca o količinah škroba, za katere so bili v prejšnjem mesecu vloženi zahtevki za certifikate, kakor navaja člen 5(1); |
| --- | --- |

(a)

do konca prvega tedna vsakega meseca o količinah škroba, za katere so bili v prejšnjem mesecu vloženi zahtevki za certifikate, kakor navaja člen 5(1);

| (b) | v treh mesecih po koncu vsakega koledarskega četrtletja o vrsti, količinah in izvoru škroba (koruza, pšenica, krompir, ječmen ali oves), za katerega so bila izplačana nadomestila, ter količinah proizvodov, za katere je bil škrob uporabljen. |
| --- | --- |

(b)

v treh mesecih po koncu vsakega koledarskega četrtletja o vrsti, količinah in izvoru škroba (koruza, pšenica, krompir, ječmen ali oves), za katerega so bila izplačana nadomestila, ter količinah proizvodov, za katere je bil škrob uporabljen.

Člen 13

Uredba (EGS) št. 1722/93 se razveljavi.

Člen 14

Ta uredba začne veljati 1. julija 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. junija 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 361/2008 (UL L 121, 7.5.2008, str. 1).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

2

(3)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1996/2006 (UL L 398, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 52).

4

(5)  UL L 197, 30.7.1994, str. 4.

5

(6)  UL L 144, 2.6.1981, str. 1.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

7

---

PRILOGA I

PROIZVODI, ZA KATERE SE UPORABLJA ŠKROB IN/ALI IZDELKI IZ NJEGA, KI SE UVRŠČAJO POD NASLEDNJE OZNAKE IN POGLAVJA KOMBINIRANE NOMENKLATURE

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| ex 1302 | Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: |
| | – Sluzi in sredstva za zgoščevanje, dobljene iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani: |
| ex 1302 32 90 | – – – Sluzi iz semena guara |
| ex 1302 39 00 | – – Drugo |
| | – Karagenan |
| ex 1404 | Rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu: |
| 1404 20 00 | – Linters iz bombaža |
| ex 1702 | Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamelni sladkor: |
| 1702 50 00 | – Kemično čista fruktoza |
| ex 1702 90 | – Drugo, vključno invertni sladkor: |
| 1702 90 10 | – – Kemično čista maltoza |
| ex poglavje 29 | Organski kemijski proizvodi, razen tar. podštevilk 2905 43 00 in 2905 44 |
| poglavje 30 | Farmacevtski izdelki |
| 3402 | Organska površinsko aktivna sredstva (razen mila); površinsko aktivni preparati, preparati za pranje (tudi pomožni preparati za pranje) in preparati za čiščenje z dodatkom mila ali brez njega, razen tistih iz tar. št. 3401 |
| ex poglavje 35 | Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi razen tar. št. 3501 ter tar. podštevilk 3505 10 10, 3505 10 90 in 3505 20 |
| ex poglavje 38 | Razni kemijski proizvodi razen tar. št. 3809 in 3809 |
| poglavje 39 | Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas |
| ex poglavje 48 | Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona |
| 4801 00 | Časopisni papir, v zvitkih ali polah |
| 4802 | Nepremazan papir in karton, ki se uporabljata za pisanje, tiskanje ali druge grafične namene, vključno papir in karton za luknjane kartice in trakove v zvitkih ali listih, razen papirja iz tar. št. 4801 ali 4803; ročno izdelan papir in karton |
| 4803 00 | Toaletni papir ali papir za odstranjevanje ličila, papir za brisače, serviete in robčke ter podoben papir za uporabo v gospodinjstvu ali za sanitarne namene, celulozna vata, listi in trakovi iz celuloznih vlaken, vključno nabrani ali ne, reliefni, luknjani, površinsko barvani, površinsko okrašeni ali tiskani izdelki, v zvitkih ali listih |
| 4804 | Nepremazan papir in karton, v zvitkih ali listih, razen iz tar. št. 4802 ali 4803 |
| 4805 | Drug nepremazan papir in karton, v zvitkih ali listih, ki ni naprej obdelan ali predelan, razen kot je določeno v opombi 2 poglavja 48 kombinirane nomenklature |
| 4806 | Rastlinski pergamentni papir, za maščobe neprepusten papir, pavs papir in prozorni papir ter drugi glazirani prozorni ali prosojni papirji, v zvitkih ali listih |
| 4807 | Sestavljena papir in karton (izdelana z lepljenjem ravnih slojev papirja ali kartona), površinsko nepremazana in neimpregnirana, znotraj ojačena ali neojačena, v zvitkih ali listih |
| 4808 | Papir in karton, valovita (z nalepljenimi ravnimi površinskimi listi ali brez njih), nabrana (krep, plisirana), reliefna ali luknjana, v zvitkih ali listih, razen tistih iz tar. št. 4803 |
| 4809 | Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje (vključno premazan ali impregniran papir za matrice za razmnoževanje ali ofsetne plošče), tiskan ali netiskan, v zvitkih ali listih |
| 4810 | Papir in karton, premazana z ene ali z obeh strani s kaolinom ali drugimi anorganskimi snovmi z vezivom ali brez njega, toda brez drugega premaza, površinsko barvana ali nebarvana, okrašena ali neokrašena, tiskana ali netiskana, v zvitkih ali listih |
| 4811 | Papir, karton, celulozna vata in trakovi iz celuloznih vlaken, premazani, impregnirani, prekriti, površinsko barvani, površinsko okrašeni ali tiskani, v zvitkih ali listih, razen izdelkov iz tar. št. 4803, 4809 ali 4810 |
| 4812 00 00 | Filter bloki in plošče iz papirne mase |
| ex 4813 | Cigaretni papir, razrezan ali nerazrezan v določene velikosti ali v obliki knjižic ali ceveh: |
| ex 4813 90 | – Drugo |
| ex 4814 | Stenske tapete in podobne stenske obloge; prozorni papir za okna: |
| 4814 10 00 | – Papir z zrnato površino („ingrain“) |
| 4814 20 00 | – Stenske tapete in podobne stenske obloge iz papirja s prednjo stranjo, premazano ali prekrito s slojem plastične mase, ki ima zrnato, reliefno, barvano, tiskano ali drugače okrašeno površino |
| 4814 90 | – Drugo |
| ex 4816 | Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje (razen tistih iz tar. št. 4809); matrice za razmnoževanje in ofsetne plošče, iz papirja, v škatlah ali ne: |
| 4816 10 00 | – Karbon ali podoben kopirni papir |
| 4816 90 00 | – Drugo |
| poglavje 52 | Bombaž |
| ex 5801 | Tkanine z zankasto oz. lasasto površino in tkanine iz ženiljske preje, razen tkanin iz tar. št. 5806: |
| | – Bombažne: |
| 5801 21 00 | – – Tkanine z nerazrezanimi zankami po votku |
| ex 5802 | Frotirne tkanine za brisače in podobne zankaste frotirne tkanine iz bombaža razen ozkih tkanin iz tar. št. 5806; taftane tkanine, razen proizvodov iz tar. št. 5806; |
| | – Frotirne tkanine za brisače in podobne zankaste frotirne tkanine iz bombaža: |
| 5802 11 00 | – – Nebeljene |
| 5802 19 00 | – – Drugo |
| ex 5803 | Gaza tkanine, razen ozkih tkanin iz tar. št. 5806: |
| 5803 10 00 | – Bombažne |

Oznaka KN

Opis

ex 1302

Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani:

– Sluzi in sredstva za zgoščevanje, dobljene iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani:

ex 1302 32 90

– – – Sluzi iz semena guara

ex 1302 39 00

– – Drugo

– Karagenan

ex 1404

Rastlinski proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu:

1404 20 00

– Linters iz bombaža

ex 1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamelni sladkor:

1702 50 00

– Kemično čista fruktoza

ex 1702 90

– Drugo, vključno invertni sladkor:

1702 90 10

– – Kemično čista maltoza

ex poglavje 29

Organski kemijski proizvodi, razen tar. podštevilk 2905 43 00 in 2905 44

poglavje 30

Farmacevtski izdelki

3402

Organska površinsko aktivna sredstva (razen mila); površinsko aktivni preparati, preparati za pranje (tudi pomožni preparati za pranje) in preparati za čiščenje z dodatkom mila ali brez njega, razen tistih iz tar. št. 3401

ex poglavje 35

Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi razen tar. št. 3501 ter tar. podštevilk 3505 10 10, 3505 10 90 in 3505 20

ex poglavje 38

Razni kemijski proizvodi razen tar. št. 3809 in 3809

poglavje 39

Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas

ex poglavje 48

Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona

4801 00

Časopisni papir, v zvitkih ali polah

4802

Nepremazan papir in karton, ki se uporabljata za pisanje, tiskanje ali druge grafične namene, vključno papir in karton za luknjane kartice in trakove v zvitkih ali listih, razen papirja iz tar. št. 4801 ali 4803; ročno izdelan papir in karton

4803 00

Toaletni papir ali papir za odstranjevanje ličila, papir za brisače, serviete in robčke ter podoben papir za uporabo v gospodinjstvu ali za sanitarne namene, celulozna vata, listi in trakovi iz celuloznih vlaken, vključno nabrani ali ne, reliefni, luknjani, površinsko barvani, površinsko okrašeni ali tiskani izdelki, v zvitkih ali listih

4804

Nepremazan papir in karton, v zvitkih ali listih, razen iz tar. št. 4802 ali 4803

4805

Drug nepremazan papir in karton, v zvitkih ali listih, ki ni naprej obdelan ali predelan, razen kot je določeno v opombi 2 poglavja 48 kombinirane nomenklature

4806

Rastlinski pergamentni papir, za maščobe neprepusten papir, pavs papir in prozorni papir ter drugi glazirani prozorni ali prosojni papirji, v zvitkih ali listih

4807

Sestavljena papir in karton (izdelana z lepljenjem ravnih slojev papirja ali kartona), površinsko nepremazana in neimpregnirana, znotraj ojačena ali neojačena, v zvitkih ali listih

4808

Papir in karton, valovita (z nalepljenimi ravnimi površinskimi listi ali brez njih), nabrana (krep, plisirana), reliefna ali luknjana, v zvitkih ali listih, razen tistih iz tar. št. 4803

4809

Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje (vključno premazan ali impregniran papir za matrice za razmnoževanje ali ofsetne plošče), tiskan ali netiskan, v zvitkih ali listih

4810

Papir in karton, premazana z ene ali z obeh strani s kaolinom ali drugimi anorganskimi snovmi z vezivom ali brez njega, toda brez drugega premaza, površinsko barvana ali nebarvana, okrašena ali neokrašena, tiskana ali netiskana, v zvitkih ali listih

4811

Papir, karton, celulozna vata in trakovi iz celuloznih vlaken, premazani, impregnirani, prekriti, površinsko barvani, površinsko okrašeni ali tiskani, v zvitkih ali listih, razen izdelkov iz tar. št. 4803, 4809 ali 4810

4812 00 00

Filter bloki in plošče iz papirne mase

ex 4813

Cigaretni papir, razrezan ali nerazrezan v določene velikosti ali v obliki knjižic ali ceveh:

ex 4813 90

– Drugo

ex 4814

Stenske tapete in podobne stenske obloge; prozorni papir za okna:

4814 10 00

– Papir z zrnato površino („ingrain“)

4814 20 00

– Stenske tapete in podobne stenske obloge iz papirja s prednjo stranjo, premazano ali prekrito s slojem plastične mase, ki ima zrnato, reliefno, barvano, tiskano ali drugače okrašeno površino

4814 90

– Drugo

ex 4816

Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje (razen tistih iz tar. št. 4809); matrice za razmnoževanje in ofsetne plošče, iz papirja, v škatlah ali ne:

4816 10 00

– Karbon ali podoben kopirni papir

4816 90 00

– Drugo

poglavje 52

Bombaž

ex 5801

Tkanine z zankasto oz. lasasto površino in tkanine iz ženiljske preje, razen tkanin iz tar. št. 5806:

– Bombažne:

5801 21 00

– – Tkanine z nerazrezanimi zankami po votku

ex 5802

Frotirne tkanine za brisače in podobne zankaste frotirne tkanine iz bombaža razen ozkih tkanin iz tar. št. 5806; taftane tkanine, razen proizvodov iz tar. št. 5806;

– Frotirne tkanine za brisače in podobne zankaste frotirne tkanine iz bombaža:

5802 11 00

– – Nebeljene

5802 19 00

– – Drugo

ex 5803

Gaza tkanine, razen ozkih tkanin iz tar. št. 5806:

5803 10 00

– Bombažne

---

PRILOGA II

Osnovni škrob in proizvodi iz škroba

| Oznaka KN | Opis | Količina škroba, potrebna za proizvodnjo ene tone
  (koeficient) |
| --- | --- | --- |
| A.   OSNOVNI ŠKROB (1)
   (2) |
| ex 1108 | Škrob, inulin: | |
| | – Škrob: | |
| 1108 11 00 | – – Pšenični škrob | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – Koruzni škrob | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – Krompirjev škrob | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Drugi škrob: | 1,00 |
| B.   PROIZVODI IZ ŠKROBA, ČE SO IZDELANI NA OSNOVI PREJ NAVEDENIH |
| 1702 | Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi brez dodatkov za aromatiziranje ali barvil; umetni med in mešanice umetnega ter naravnega medu; karamelni sladkor: | |
| ex 1702 30 | – Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas % fruktoze: | |
| | – – Drugi: | |
| | – – – Tisti, ki v suhem stanju vsebujejo 99 mas. % glukoze ali več: | |
| 1702 30 51 | – – – – V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – Drugo (3) | 1,00 |
| | – – – Drugo | |
| 1702 30 91 | – – – – V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega: | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – Drugo (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze: | |
| 1702 40 90 | – – Drugo (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – Drugo, vključno z invertnim sladkorjem: | |
| 1702 90 50 | – – Maltodekstrin in maltodekstrinski sirup: | |
| | – – – V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega | 1,304 |
| | – – – Drugo (3) | 1,00 |
| | – – Karamelni sladkor: | |
| | – – – Drugo | |
| 1702 90 75 | – – – – V obliki prahu, aglomeriran in neaglomeriran | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – Drugo (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Aciklični alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati: | |
| | – Drugi večhidroksilni alkoholi: | |
| 2905 43 00 | – – Manitol | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glucitol (sorbitol): | |
| | – – – V vodni raztopini: | |
| 2905 44 11 | – – – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – Drugo (4) | 0,944 |
| | – – – Drugi: | |
| 2905 44 91 | – – – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – Drugo | 1,52 |
| 3505 | Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani in estrificirani škrobi), lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov: | |
| ex 3505 10 | – Dekstrini in drugi modificirani škrobi: | |
| 3505 10 10 | – – Dekstrini (5) | 1,14 |
| | – – Drugi modificirani škrobi: | |
| 3505 10 90 | – – – Drugo (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Lepila | 1,14 |
| ex 3809 | Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi in preparati (npr. sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: | |
| 3809 10 | – Na osnovi škrobnih snovi (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Pripravljena vezivna sredstva za livarske kalupe; kemični proizvodi in preparati kemijske industrije ali sorodnih industrij (vključno tudi tisti, ki so sestavljeni iz mešanic naravnih proizvodov), ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; ostanki iz proizvodnje kemijske ali sorodnih industrij, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: | |
| 3824 60 | – Sorbitol, razen sorbita iz tar. št. 2905 44: | |
| | – – V vodni raztopini: | |
| 3824 60 11 | – – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – Drugo (4) | 0,944 |
| | – – Drugo: | |
| 3824 60 91 | – – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – Drugo | 1,52 |

Oznaka KN

Opis

Količina škroba, potrebna za proizvodnjo ene tone

(koeficient)

OSNOVNI ŠKROB (1)
   (2)

ex 1108

Škrob, inulin:

– Škrob:

1108 11 00

– – Pšenični škrob

1,00

1108 12 00

– – Koruzni škrob

1,00

1108 13 00

– – Krompirjev škrob

1,00

ex 1108 19

– – Drugi škrob:

1,00

PROIZVODI IZ ŠKROBA, ČE SO IZDELANI NA OSNOVI PREJ NAVEDENIH

1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi brez dodatkov za aromatiziranje ali barvil; umetni med in mešanice umetnega ter naravnega medu; karamelni sladkor:

ex 1702 30

– Glukoza in glukozni sirup, ki ne vsebuje fruktoze ali ki v suhem stanju vsebuje manj kot 20 mas % fruktoze:

– – Drugi:

– – – Tisti, ki v suhem stanju vsebujejo 99 mas. % glukoze ali več:

1702 30 51

– – – – V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega

1,304

1702 30 59

– – – – Drugo (3)

1,00

– – – Drugo

1702 30 91

– – – – V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega:

1,304

1702 30 99

– – – – Drugo (3)

1,00

ex 1702 40

– Glukoza in glukozni sirup, ki v suhem stanju vsebuje vsaj 20 mas. %, vendar manj kot 50 mas. % fruktoze:

1702 40 90

– – Drugo (3)

1,00

ex 1702 90

– Drugo, vključno z invertnim sladkorjem:

1702 90 50

– – Maltodekstrin in maltodekstrinski sirup:

– – – V obliki belega kristalnega praška, aglomeriranega ali neaglomeriranega

1,304

– – – Drugo (3)

1,00

– – Karamelni sladkor:

– – – Drugo

1702 90 75

– – – – V obliki prahu, aglomeriran in neaglomeriran

1,366

1702 90 79

– – – – Drugo (3)

0,95

ex 2905

Aciklični alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati:

– Drugi večhidroksilni alkoholi:

2905 43 00

– – Manitol

1,52

2905 44

– – D-glucitol (sorbitol):

– – – V vodni raztopini:

2905 44 11

– – – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (4)

1,068

2905 44 19

– – – – Drugo (4)

0,944

– – – Drugi:

2905 44 91

– – – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola

1,52

2905 44 99

– – – – Drugo

1,52

3505

Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani in estrificirani škrobi), lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov:

ex 3505 10

– Dekstrini in drugi modificirani škrobi:

3505 10 10

– – Dekstrini (5)

1,14

– – Drugi modificirani škrobi:

3505 10 90

– – – Drugo (5)

1,14

3505 20

– Lepila

1,14

ex 3809

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi in preparati (npr. sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:

3809 10

– Na osnovi škrobnih snovi (5)

1,14

ex 3824

Pripravljena vezivna sredstva za livarske kalupe; kemični proizvodi in preparati kemijske industrije ali sorodnih industrij (vključno tudi tisti, ki so sestavljeni iz mešanic naravnih proizvodov), ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; ostanki iz proizvodnje kemijske ali sorodnih industrij, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:

3824 60

– Sorbitol, razen sorbita iz tar. št. 2905 44:

– – V vodni raztopini:

3824 60 11

– – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (4)

1,068

3824 60 19

– – – Drugo (4)

0,944

– – Drugo:

3824 60 91

– – – Ki vsebuje 2 mas. % ali manj D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola

1,52

3824 60 99

– – – Drugo

1,52

---

(1)  Navedeni koeficient se uporablja za škrob z vsebnostjo suhe snovi najmanj 87 % pri koruznem in pšeničnem škrobu ter z vsebnostjo najmanj 80 % pri krompirjevem škrobu.

Proizvodno nadomestilo, ki se plača za osnovni škrob z nižjo vsebnostjo suhe snovi, kot je navedena, se uskladi z naslednjo formulo:

| 1. | Koruzni ali pšenični škrob: (dejanski odstotek suhe snovi/87) × proizvodno nadomestilo. |
| --- | --- |

1.

Koruzni ali pšenični škrob: (dejanski odstotek suhe snovi/87) × proizvodno nadomestilo.

| 2. | Krompirjev škrob: (dejanski odstotek suhe snovi/80) × proizvodno nadomestilo. |
| --- | --- |

2.

Krompirjev škrob: (dejanski odstotek suhe snovi/80) × proizvodno nadomestilo.

Če se plačuje proizvodno nadomestilo za škrob, ki spada v oznako KN 1108, mora biti čistost škroba v suhi snovi najmanj 97 %.

Stopnja čistosti škroba v suhi snovi se določi s pomočjo ene od metod objavljenjih v Prilogi I k Direktivi Komisije 72/199/EGS (UL L 123, 29.5.1972, str. 6).

(2)  Neposredno izdelan iz koruze, pšenice ali krompirja, brez kakršne koli uporabe stranskih proizvodov, pridobljenih pri izdelavi drugih kmetijskih proizvodov ali blaga.

(3)  Proizvodno nadomestilo se plača za proizvode, ki spadajo pod oznake KN z najmanj 78 % vsebnosti suhe snovi. Proizvodno nadomestilo, ki se plača za proizvode iz oznak KN z vsebnostjo suhe snovi, ki je manjša od 78 %, se uskladi z naslednjo formulo: (dejanski odstotek suhe snovi/78) × proizvodno nadomestilo.

(4)  Proizvodno nadomestilo se plača za D-glucitol (sorbitol) v vodni raztopini z najmanj 70 % vsebnosti suhe snovi. Če je vsebnost suhe snovi manjša od 70 %, se proizvodno nadomestilo uskladi z naslednjo formulo: (dejanski odstotek suhe snovi/70) × proizvodno nadomestilo.

(5)  Proizvodno nadomestilo se plača za dejansko vsebnost suhe snovi škroba ali dekstrina.

---

PRILOGA III

Navedbe iz člena 10(7)

| — | : | v bolgarščini | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | v španščini | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | v češčini | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | v danščini | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | v nemščini | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | v estonščini | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | v grščini | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | v angleščini | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | v francoščini | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | v italijanščini | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | v latvijščini | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | v litovščini | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | v madžarščini | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | v malteščini | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | v nizozemščini | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | v poljščini | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | v portugalščini | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | v romunščini | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | v slovaščini | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | v slovenščini | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | v finščini | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | v švedščini | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

v bolgarščini

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

v španščini

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

v češčini

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

v danščini

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

v nemščini

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

v estonščini

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

v grščini

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

v angleščini

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

v francoščini

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

v italijanščini

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

v latvijščini

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

v litovščini

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

v madžarščini

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

v malteščini

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

v nizozemščini

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

v poljščini

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

v portugalščini

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

v romunščini

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

v slovaščini

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

v slovenščini

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

v finščini

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

v švedščini

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 492/2008

z dne 3. junija 2008

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Komisija je 5. septembra 2007 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka glede uvoza mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 5. septembra 2007 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka glede uvoza mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Skupnost.

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 23. julija 2007 vložila družba Ajinomoto Foods Europe S.A.S, ki predstavlja celotno proizvodnjo mononatrijevega glutamata v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampinškem uvozu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki jo je posledično utrpel edini proizvajalec Skupnosti, kar je zadostovalo za začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 23. julija 2007 vložila družba Ajinomoto Foods Europe S.A.S, ki predstavlja celotno proizvodnjo mononatrijevega glutamata v Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampinškem uvozu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki jo je posledično utrpel edini proizvajalec Skupnosti, kar je zadostovalo za začetek postopka.

1.2   Stranke, ki jih zadeva postopek

| (3) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila pritožnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih pregled zadeva, ter zastopnike zadevnih držav. Zainteresirane stranke so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v časovnem okviru, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila pritožnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih pregled zadeva, ter zastopnike zadevnih držav. Zainteresirane stranke so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v časovnem okviru, določenem v obvestilu o začetku.

| (4) | Pritožnik, proizvajalci izvozniki, uvozniki, združenja dobaviteljev in uporabniki so predstavili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Pritožnik, proizvajalci izvozniki, uvozniki, združenja dobaviteljev in uporabniki so predstavili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se lahko glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK in uvoznikov v Skupnost v tej preiskavi uporabi vzorčenje. Vendar je bilo glede na to, da je bilo število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnost, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, manjše od pričakovanega, sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(5)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se lahko glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK in uvoznikov v Skupnost v tej preiskavi uporabi vzorčenje. Vendar je bilo glede na to, da je bilo število proizvajalcev izvoznikov v LRK in uvoznikov v Skupnost, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, manjše od pričakovanega, sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (6) | Da bi proizvajalci izvozniki iz LRK lahko vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in organom LRK poslala obrazce za zahtevek. |
| --- | --- |

(6)

Da bi proizvajalci izvozniki iz LRK lahko vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in organom LRK poslala obrazce za zahtevek.

| (7) | Komisija je vprašalnike poslala vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda, to so edini proizvajalec Skupnosti, dvaindvajset uvoznikov in sedemindvajset uporabnikov zadevnega izdelka ter dva dobavitelja surovin. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vprašalnike poslala vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda, to so edini proizvajalec Skupnosti, dvaindvajset uvoznikov in sedemindvajset uporabnikov zadevnega izdelka ter dva dobavitelja surovin.

| (8) | Odgovore so poslali pritožnik – proizvajalec Skupnosti, trije nepovezani uvozniki, štirje uporabniki in dva dobavitelja. |
| --- | --- |

(8)

Odgovore so poslali pritožnik – proizvajalec Skupnosti, trije nepovezani uvozniki, štirje uporabniki in dva dobavitelja.

| (9) | V zvezi z državo, ki jo zadeva ta preiskava, je Komisija prejela odgovore od treh proizvajalcev izvoznikov iz LRK. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z državo, ki jo zadeva ta preiskava, je Komisija prejela odgovore od treh proizvajalcev izvoznikov iz LRK.

| (10) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci v Skupnosti







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francija, in povezani trgovec Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci v Skupnosti

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francija, in povezani trgovec Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Nemčija

| (b) | Uporabniki Skupnosti

  En uporabnik je v smislu člena 19 osnovne uredbe zahteval, da se njegovi podatki ne objavijo, ker bi to zanj imelo zelo škodljive posledice. Za zahtevo se je ugotovilo, da je bila zadostno utemeljena, zato je bila odobrena.






  — | Nestlé, Vevey, Švica |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporabniki Skupnosti

En uporabnik je v smislu člena 19 osnovne uredbe zahteval, da se njegovi podatki ne objavijo, ker bi to zanj imelo zelo škodljive posledice. Za zahtevo se je ugotovilo, da je bila zadostno utemeljena, zato je bila odobrena.

—

Nestlé, Vevey, Švica

| — | Unilever, Neuhausen, Švica |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Švica

| (c) | Uvozniki v Skupnost







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(c)

Uvozniki v Skupnost

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Nemčija

| — | Helm AG, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Nemčija

| — | Standard sp. z o.o., Lublin, Poljska |
| --- | --- |

—

Standard sp. z o.o., Lublin, Poljska

| (d) | Proizvajalci izvozniki in povezane družbe v LRK







  1. | Skupina Meihua






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki in povezane družbe v LRK

1.

Skupina Meihua

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Notranja Mongolija |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Notranja Mongolija

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Notranja Mongolija |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Notranja Mongolija

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei

| 2. | Skupina LingHua






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Preveritveni obiski, načrtovani za drugi družbi skupine |
| --- | --- | --- |

2.

Skupina LingHua

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Preveritveni obiski, načrtovani za drugi družbi skupine

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog, in |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog, in

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog, so bili odpovedani zaradi razlogov, razloženih v uvodnih izjavah 15 do 18. |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog, so bili odpovedani zaradi razlogov, razloženih v uvodnih izjavah 15 do 18.

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

| (e) | Proizvajalec v primerljivi državi







  — | Ajinomoto Co., (Tajska) Ltd., Bangkok, Tajska |
| --- | --- | --- |

(e)

Proizvajalec v primerljivi državi

—

Ajinomoto Co., (Tajska) Ltd., Bangkok, Tajska

1.3   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 („OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od aprila 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 („OP“). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od aprila 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (12) | Mononatrijev glutamat, izvožen v Skupnost in s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), je živilski aditiv in se predvsem uporablja kot ojačevalec arome v juhah, mesnih juhah, ribjih in mesnih jedeh ter pripravljeni hrani. Uporablja se tudi v industriji kozmetičnih izdelkov za osebno nego. Običajno je uvrščen pod oznako KN ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

Mononatrijev glutamat, izvožen v Skupnost in s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), je živilski aditiv in se predvsem uporablja kot ojačevalec arome v juhah, mesnih juhah, ribjih in mesnih jedeh ter pripravljeni hrani. Uporablja se tudi v industriji kozmetičnih izdelkov za osebno nego. Običajno je uvrščen pod oznako KN ex 2922 42 00.

| (13) | Mononatrijev glutamat je na voljo v različnih velikostih pakiranja, od potrošniškega pakiranja po 0,5 grama do 1 000-kilogramskega pakiranja v razsutem stanju v vrečah. Majhna pakiranja se prodajajo zasebnim potrošnikom prek prodajalcev na drobno, medtem ko so večja pakiranja po 20 kg in več namenjena industrijskim porabnikom. Poleg tega so na voljo različne stopnje čistosti. Vendar ni razlik v značilnostih mononatrijevega glutamata, pakiranega v različno velikih pakiranjih ali pri različnih stopnjah čistosti. |
| --- | --- |

(13)

Mononatrijev glutamat je na voljo v različnih velikostih pakiranja, od potrošniškega pakiranja po 0,5 grama do 1 000-kilogramskega pakiranja v razsutem stanju v vrečah. Majhna pakiranja se prodajajo zasebnim potrošnikom prek prodajalcev na drobno, medtem ko so večja pakiranja po 20 kg in več namenjena industrijskim porabnikom. Poleg tega so na voljo različne stopnje čistosti. Vendar ni razlik v značilnostih mononatrijevega glutamata, pakiranega v različno velikih pakiranjih ali pri različnih stopnjah čistosti.

2.2   Podobni izdelek

| (14) | Med zadevnim izdelkom in mononatrijevim glutamatom, ki ga proizvaja industrija Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, niso bile ugotovljene razlike. LRK je gospodarstvo v tranziciji, in kot je navedeno v uvodnih izjavah 30 do 34, je treba normalno vrednost določiti na podlagi informacij, pridobljenih v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V skladu z razpoložljivimi informacijami ima mononatrijev glutamat, proizveden in prodan v tretji državi s tržnim gospodarstvom, enake osnovne fizikalne in kemične značilnosti kot mononatrijev glutamat, proizveden v LRK in izvožen v Skupnost. Zato se začasno sklene, da se vse vrste mononatrijevega glutamata obravnavajo kot podobni proizvodi v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Med zadevnim izdelkom in mononatrijevim glutamatom, ki ga proizvaja industrija Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, niso bile ugotovljene razlike. LRK je gospodarstvo v tranziciji, in kot je navedeno v uvodnih izjavah 30 do 34, je treba normalno vrednost določiti na podlagi informacij, pridobljenih v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V skladu z razpoložljivimi informacijami ima mononatrijev glutamat, proizveden in prodan v tretji državi s tržnim gospodarstvom, enake osnovne fizikalne in kemične značilnosti kot mononatrijev glutamat, proizveden v LRK in izvožen v Skupnost. Zato se začasno sklene, da se vse vrste mononatrijevega glutamata obravnavajo kot podobni proizvodi v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (15) | Pri enem proizvajalcu izvozniku je bilo prvi dan preveritve na kraju samem ugotovljeno, da je predložil napačne informacije v zvezi z izvozom, ki se štejejo kot napačne in zavajajoče v smislu člena 18(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Pri enem proizvajalcu izvozniku je bilo prvi dan preveritve na kraju samem ugotovljeno, da je predložil napačne informacije v zvezi z izvozom, ki se štejejo kot napačne in zavajajoče v smislu člena 18(1) osnovne uredbe.

| (16) | Glede na te ugotovitve je bila preveritev prekinjena in družba je bila obveščena, da je v skladu s členom 18 osnovne uredbe predvideno, da ugotovitve (začasne ali dokončne, pozitivne ali negativne) utemelji na podlagi dostopnih dejstev, in dana ji je bila možnost za pripombe. |
| --- | --- |

(16)

Glede na te ugotovitve je bila preveritev prekinjena in družba je bila obveščena, da je v skladu s členom 18 osnovne uredbe predvideno, da ugotovitve (začasne ali dokončne, pozitivne ali negativne) utemelji na podlagi dostopnih dejstev, in dana ji je bila možnost za pripombe.

| (17) | Družba v svojem odgovoru ni izpodbijala ugotovitev preiskave v zvezi s ponarejanjem dokumentov in ni nasprotovala uporabi člena 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Družba v svojem odgovoru ni izpodbijala ugotovitev preiskave v zvezi s ponarejanjem dokumentov in ni nasprotovala uporabi člena 18 osnovne uredbe.

| (18) | V teh okoliščinah informacije, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik, niso bile upoštevane in uporabljena so bila razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(18)

V teh okoliščinah informacije, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik, niso bile upoštevane in uporabljena so bila razpoložljiva dejstva.

3.2   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (19) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kadar je jasno, da pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka prevladujejo tržnogospodarski pogoji. Merila so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:






  1. | poslovne odločitve in stroški temeljijo na tržnih razmerah ter brez znatnega poseganja države; |
| --- | --- | --- |

(19)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kadar je jasno, da pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka prevladujejo tržnogospodarski pogoji. Merila so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:

1.

poslovne odločitve in stroški temeljijo na tržnih razmerah ter brez znatnega poseganja države;

| 2. | podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo v vse namene;

| 3. | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij; |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij;

| 5. | menjava valut se izvaja po tržni stopnji. |
| --- | --- |

5.

menjava valut se izvaja po tržni stopnji.

| (20) | Trije kitajski proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v navedenih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(20)

Trije kitajski proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v navedenih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO.

| (21) | Pri enem kitajskem proizvajalcu izvozniku je bilo treba uporabiti člen 18 osnovne uredbe (glej uvodne izjave 15 do 18). |
| --- | --- |

(21)

Pri enem kitajskem proizvajalcu izvozniku je bilo treba uporabiti člen 18 osnovne uredbe (glej uvodne izjave 15 do 18).

| (22) | Na podlagi preveritve je bilo ugotovljeno, da ostala dva kitajska proizvajalca izvoznika nista izpolnila vseh petih meril TGO. |
| --- | --- |

(22)

Na podlagi preveritve je bilo ugotovljeno, da ostala dva kitajska proizvajalca izvoznika nista izpolnila vseh petih meril TGO.

| (23) | Na podlagi preveritve je bilo ugotovljeno, da en kitajski proizvajalec izvoznik (skupina Meihua, sestavljena iz petih družb) ni mogel dokazati izpolnjevanja navedenih meril 2 in 3. Prvič, skupina Meihua ni predložila revidiranih konsolidiranih finančnih izkazov v skladu z MRS 27 v zahtevku za TGO ali med preveritvenim obiskom. Preiskava je pokazala, da bi le revidirani konsolidirani finančni izkazi, v katerih se v celoti izločijo vsi saldi iz razmerij v skupini ter transakcije, prihodki in odhodki v skupini, omogočili jasen pregled skupine, ker je bilo v skupini izvedenih več takšnih transakcij. Skupina Meihua je predložila revidirane konsolidirane finančne izkaze precej po preveritvenem obisku, zato Komisija ni mogla preveriti informacij, navedenih v teh finančnih poročilih, ali dobiti jasne predstave o finančnem položaju skupine. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da finančna poročila posameznih družb niso bila v skladu z MRS 1 in MRS 18, ker je matična družba izravnala prihodke in odhodke, pri čemer je bila ta izravnava materialne narave. Glede na te kršitve MRS in dejstvo, da niso bile niti omenjene v revizijskih poročilih, se šteje, da skupina Meihua ni dokazala, da so bile njene računovodske evidence revidirane v skladu z navedenimi standardi (merilo 2). |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi preveritve je bilo ugotovljeno, da en kitajski proizvajalec izvoznik (skupina Meihua, sestavljena iz petih družb) ni mogel dokazati izpolnjevanja navedenih meril 2 in 3. Prvič, skupina Meihua ni predložila revidiranih konsolidiranih finančnih izkazov v skladu z MRS 27 v zahtevku za TGO ali med preveritvenim obiskom. Preiskava je pokazala, da bi le revidirani konsolidirani finančni izkazi, v katerih se v celoti izločijo vsi saldi iz razmerij v skupini ter transakcije, prihodki in odhodki v skupini, omogočili jasen pregled skupine, ker je bilo v skupini izvedenih več takšnih transakcij. Skupina Meihua je predložila revidirane konsolidirane finančne izkaze precej po preveritvenem obisku, zato Komisija ni mogla preveriti informacij, navedenih v teh finančnih poročilih, ali dobiti jasne predstave o finančnem položaju skupine. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da finančna poročila posameznih družb niso bila v skladu z MRS 1 in MRS 18, ker je matična družba izravnala prihodke in odhodke, pri čemer je bila ta izravnava materialne narave. Glede na te kršitve MRS in dejstvo, da niso bile niti omenjene v revizijskih poročilih, se šteje, da skupina Meihua ni dokazala, da so bile njene računovodske evidence revidirane v skladu z navedenimi standardi (merilo 2).

| (24) | Drugič, na podlagi posameznih finančnih poročil družb iz skupine, ki so bile preverjene med preveritvenim obiskom, in na podlagi omenjenih nepreverjenih informacij so bila ugotovljena velika izkrivljanja pri finančnem položaju družb in skupine. Ugotovljeno je bilo, da so se izvajala brezobrestna izposojanja. To je povzročilo veliko negativnega gibljivega kapitala in potencialno visoke finančne stroške, ki niso bili izraženi v računovodskih evidencah posameznih družb ali skupine (merilo 3). |
| --- | --- |

(24)

Drugič, na podlagi posameznih finančnih poročil družb iz skupine, ki so bile preverjene med preveritvenim obiskom, in na podlagi omenjenih nepreverjenih informacij so bila ugotovljena velika izkrivljanja pri finančnem položaju družb in skupine. Ugotovljeno je bilo, da so se izvajala brezobrestna izposojanja. To je povzročilo veliko negativnega gibljivega kapitala in potencialno visoke finančne stroške, ki niso bili izraženi v računovodskih evidencah posameznih družb ali skupine (merilo 3).

| (25) | Druga družba, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ni mogla dokazati, da je izpolnila merila 1 do 3. Prvič, odločitev ni sprejemala kot odziv na tržne signale in brez znatnega poseganja države, predvsem zato ker je bila država preveč zastopana v njenem upravnem odboru, in ker je družba izvajala nekatere dvomljive, vendar obsežne transakcije z državnimi podjetji (državno posojilo z obrestmi dvakrat nad tržno stopnjo, predplačila državnim podjetjem brez utemeljitve) (merilo 1). Drugič, ni utemeljila, da je imela celoten sklop osnovne računovodske dokumentacije, ki je bila pripravljena in revidirana v skladu z MRS, saj je bilo za finančna poročila ugotovljeno, da niso v skladu z MRS 1 in MRS 18, ker je družba izravnavala (i) druge obveznosti z drugimi terjatvami ter (ii) prihodke in odhodke. Obe vrsti izravnave, ki sta bili materialne narave, sta tako zmanjšali možnost za razumevanje transakcij, drugih dogodkov in razmer, ki so se pojavljali pri dejavnosti družbe. Ker te kršitve MRS v revizijskem poročilu niso bile omenjene, družba ni dokazala, da so bile njene računovodske evidence revidirane v skladu z navedenimi standardi (merilo 2). Ugotovljena so bila tudi izkrivljanja, prenesena iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, v obliki neustreznih ocen glede pravice do sredstev in uporabe zemljišč (merilo 3). |
| --- | --- |

(25)

Druga družba, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ni mogla dokazati, da je izpolnila merila 1 do 3. Prvič, odločitev ni sprejemala kot odziv na tržne signale in brez znatnega poseganja države, predvsem zato ker je bila država preveč zastopana v njenem upravnem odboru, in ker je družba izvajala nekatere dvomljive, vendar obsežne transakcije z državnimi podjetji (državno posojilo z obrestmi dvakrat nad tržno stopnjo, predplačila državnim podjetjem brez utemeljitve) (merilo 1). Drugič, ni utemeljila, da je imela celoten sklop osnovne računovodske dokumentacije, ki je bila pripravljena in revidirana v skladu z MRS, saj je bilo za finančna poročila ugotovljeno, da niso v skladu z MRS 1 in MRS 18, ker je družba izravnavala (i) druge obveznosti z drugimi terjatvami ter (ii) prihodke in odhodke. Obe vrsti izravnave, ki sta bili materialne narave, sta tako zmanjšali možnost za razumevanje transakcij, drugih dogodkov in razmer, ki so se pojavljali pri dejavnosti družbe. Ker te kršitve MRS v revizijskem poročilu niso bile omenjene, družba ni dokazala, da so bile njene računovodske evidence revidirane v skladu z navedenimi standardi (merilo 2). Ugotovljena so bila tudi izkrivljanja, prenesena iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, v obliki neustreznih ocen glede pravice do sredstev in uporabe zemljišč (merilo 3).

| (26) | Zato je bilo sklenjeno, da noben kitajski proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Zato je bilo sklenjeno, da noben kitajski proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

3.3   Individualna obravnava (IO)

| (27) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri individualna obravnava. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri individualna obravnava.

| (28) | Proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnili meril TGO, so prav tako zaprosili za IO, če jim ne bi bila odobrena TGO. |
| --- | --- |

(28)

Proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnili meril TGO, so prav tako zaprosili za IO, če jim ne bi bila odobrena TGO.

| (29) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da dva kitajska proizvajalca izvoznika izpolnjujeta vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da dva kitajska proizvajalca izvoznika izpolnjujeta vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe.

3.4   Normalna vrednost

3.4.1   Primerljiva država

| (30) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti v gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljivi državi“). |
| --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti v gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljivi državi“).

| (31) | V obvestilu o začetku je bila kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK predlagana Tajska. Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o tem predlogu. |
| --- | --- |

(31)

V obvestilu o začetku je bila kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK predlagana Tajska. Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o tem predlogu.

| (32) | Le ena zainteresirana stranka je predložila pripombe, pri čemer je za nadomestno primerljivo državo predlagala Brazilijo ali Indonezijo. Komisija je vzpostavila stik z znanimi družbami v Braziliji in Indoneziji. Vendar od proizvajalcev iz Brazilije ali Indonezije ni prejela odgovorov na vprašalnike ali kakšnih drugih pomembnih pripomb. |
| --- | --- |

(32)

Le ena zainteresirana stranka je predložila pripombe, pri čemer je za nadomestno primerljivo državo predlagala Brazilijo ali Indonezijo. Komisija je vzpostavila stik z znanimi družbami v Braziliji in Indoneziji. Vendar od proizvajalcev iz Brazilije ali Indonezije ni prejela odgovorov na vprašalnike ali kakšnih drugih pomembnih pripomb.

| (33) | Poleg tega je Tajska ena od največjih proizvajalk mononatrijevega glutamata na svetu s konkurenčnim trgom, prav tako je največji proizvajalec mononatrijevega glutamata na Tajskem v celoti sodeloval. Tajska je izpolnila pogoje za ustrezno primerljivo državo, ker je na tajskem trgu konkurenca, količine, prodane na tajskem trgu, so zadostne, medtem ko sta kitajski in tajski trg primerljiva v smislu obsega proizvodov in proizvodnega procesa. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega je Tajska ena od največjih proizvajalk mononatrijevega glutamata na svetu s konkurenčnim trgom, prav tako je največji proizvajalec mononatrijevega glutamata na Tajskem v celoti sodeloval. Tajska je izpolnila pogoje za ustrezno primerljivo državo, ker je na tajskem trgu konkurenca, količine, prodane na tajskem trgu, so zadostne, medtem ko sta kitajski in tajski trg primerljiva v smislu obsega proizvodov in proizvodnega procesa.

| (34) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je Tajska primerna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da je Tajska primerna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.4.2   Metodologija, uporabljena za določitev normalne vrednosti

| (35) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za LRK določena na podlagi preverjenih informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, plačanih ali plačljivih na domačem trgu na Tajskem za primerljive vrste proizvodov, ker je bilo zanje ugotovljeno, da so bile oblikovane v običajnem poteku trgovanja. V zvezi z vrstami proizvodov je bilo ugotovljeno, da se je v OP iz LRK izvažala predvsem le ena vrsta izdelka, tj. mononatrijev glutamat s čistostjo, večjo od 99 % ali enako tej vrednosti, in ta je bil neposredno primerljiv s izdelkom, ki ga je proizvajalec iz primerljive države prodajal na domačem trgu. Preiskava je pokazala nekatere razlike pri proizvodnem procesu tajskih in kitajskih proizvajalcev, pri čemer slednji uporabljajo drugačno opremo, ki porabi manj električne energije. Tajske domače prodajne cene so bile zato zmanjšane za znesek, ki odraža te razlike. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za LRK določena na podlagi preverjenih informacij, prejetih od sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, plačanih ali plačljivih na domačem trgu na Tajskem za primerljive vrste proizvodov, ker je bilo zanje ugotovljeno, da so bile oblikovane v običajnem poteku trgovanja. V zvezi z vrstami proizvodov je bilo ugotovljeno, da se je v OP iz LRK izvažala predvsem le ena vrsta izdelka, tj. mononatrijev glutamat s čistostjo, večjo od 99 % ali enako tej vrednosti, in ta je bil neposredno primerljiv s izdelkom, ki ga je proizvajalec iz primerljive države prodajal na domačem trgu. Preiskava je pokazala nekatere razlike pri proizvodnem procesu tajskih in kitajskih proizvajalcev, pri čemer slednji uporabljajo drugačno opremo, ki porabi manj električne energije. Tajske domače prodajne cene so bile zato zmanjšane za znesek, ki odraža te razlike.

3.5   Izvozna cena

| (36) | Vsi sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki so v Skupnost izvažali neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek nepovezanih družb v LRK in Tajvanu. Zato so bile izvozne cene določene na podlagi cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Vsi sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki so v Skupnost izvažali neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti ali prek nepovezanih družb v LRK in Tajvanu. Zato so bile izvozne cene določene na podlagi cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (37) | Pri vseh drugih kitajskih izvoznikih je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med skupnimi izvoznimi količinami, navedenimi v odgovorih na vprašalnike dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in skupnim dampinškim uvozom iz LRK, kot ga navaja uvozna statistika Eurostata. Ugotovljeni odstotek sodelovanja je bil 74 %. Na podlagi tega se je raven sodelovanja štela za nizko. Zato so bile izvozne cene začasno določene na podlagi transakcij z najvišjo stopnjo dampinga, ki jih je opravil eden od dveh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO, v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Pri vseh drugih kitajskih izvoznikih je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med skupnimi izvoznimi količinami, navedenimi v odgovorih na vprašalnike dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in skupnim dampinškim uvozom iz LRK, kot ga navaja uvozna statistika Eurostata. Ugotovljeni odstotek sodelovanja je bil 74 %. Na podlagi tega se je raven sodelovanja štela za nizko. Zato so bile izvozne cene začasno določene na podlagi transakcij z najvišjo stopnjo dampinga, ki jih je opravil eden od dveh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jima je bila odobrena IO, v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe.

3.6   Primerjava

| (38) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(38)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (39) | Da bi zagotovili pravično primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na primerljivost cen, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Za vse preiskane družbe (sodelujoče proizvajalce izvoznike in proizvajalca v primerljivi državi) so bile odobrene prilagoditve za razlike v prevoznih stroških, stroških čezmorskega prevoza in zavarovanja, stroških manipuliranja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij, kadar je bilo to primerno in upravičeno. |
| --- | --- |

(39)

Da bi zagotovili pravično primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na primerljivost cen, v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Za vse preiskane družbe (sodelujoče proizvajalce izvoznike in proizvajalca v primerljivi državi) so bile odobrene prilagoditve za razlike v prevoznih stroških, stroških čezmorskega prevoza in zavarovanja, stroških manipuliranja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij, kadar je bilo to primerno in upravičeno.

3.7   Stopnje dampinga

3.7.1   Za sodelujoče proizvajalce, ki jim je bila odobrena IO

| (40) | Pri družbah, ki jim je bila odobrena IO, se je tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Pri družbah, ki jim je bila odobrena IO, se je tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.

| (41) | Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Na podlagi tega so začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2   Za vse druge proizvajalce izvoznike

| (42) | Stopnja dampinga za državo se je izračunala na podlagi primerjave med izvozno ceno iz uvodne izjave 37 in normalno vrednostjo iz uvodne izjave 35. |
| --- | --- |

(42)

Stopnja dampinga za državo se je izračunala na podlagi primerjave med izvozno ceno iz uvodne izjave 37 in normalno vrednostjo iz uvodne izjave 35.

| (43) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 39,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 39,7 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev industrije Skupnosti

| (44) | Edini sodelujoči proizvajalec Skupnosti je v OP pokrival celotno proizvodnjo mononatrijevega glutamata v Skupnosti. Zato predstavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Edini sodelujoči proizvajalec Skupnosti je v OP pokrival celotno proizvodnjo mononatrijevega glutamata v Skupnosti. Zato predstavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (45) | Ker industrijo Skupnosti torej predstavlja le en proizvajalec, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti. Številke v oklepajih se nanašajo na negativne vrednosti. |
| --- | --- |

(45)

Ker industrijo Skupnosti torej predstavlja le en proizvajalec, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti. Številke v oklepajih se nanašajo na negativne vrednosti.

| (46) | Ker proizvajalec Skupnosti šteje poslovno leto od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta, so vsi podatki navedeni za poslovna leta (PL) in ne za koledarska leta (npr. PL 2005 zajema obdobje od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005). Podatki v zvezi z uvozom so prikazani na enaki primerljivi osnovi. |
| --- | --- |

(46)

Ker proizvajalec Skupnosti šteje poslovno leto od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta, so vsi podatki navedeni za poslovna leta (PL) in ne za koledarska leta (npr. PL 2005 zajema obdobje od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005). Podatki v zvezi z uvozom so prikazani na enaki primerljivi osnovi.

4.2   Potrošnja Skupnosti

| (47) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti ter uvoza iz LRK in drugih tretjih držav na podlagi Eurostata. Potrošnja mononatrijevega glutamata v Skupnosti se je med PL 2005 in PL 2006 povečala, preden se je začela v PL 2007 in OP stalno zmanjševati. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 4 %.
  Tabela 1 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti (v tonah) | | | | |
| Indeks | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti ter uvoza iz LRK in drugih tretjih držav na podlagi Eurostata. Potrošnja mononatrijevega glutamata v Skupnosti se je med PL 2005 in PL 2006 povečala, preden se je začela v PL 2007 in OP stalno zmanjševati. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 4 %.

Tabela 1

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Potrošnja Skupnosti (v tonah)

Indeks

100

107

98

96

4.3   Uvoz v Skupnost iz LRK

4.3.1   Količina in tržni delež

| (48) | Uvozne količine iz LRK so se znatno povečale s 4 701 tone v PL 2005 na 34 613 ton v OP, tj. za 636 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(48)

Uvozne količine iz LRK so se znatno povečale s 4 701 tone v PL 2005 na 34 613 ton v OP, tj. za 636 % v obravnavanem obdobju.

| (49) | Ustrezni tržni delež je bil v razponu od 3 % do 7 % v PL 2005 in se je povečal na razpon od 38 % do 43 % v obravnavanem obdobju kljub zmanjšanju potrošnje.
  Tabela 2 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz LRK (v tonah) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Indeks | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Tržni delež LRK | | | | |
| Indeks | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Vir: Uvozne količine po Eurostatu. |

(49)

Ustrezni tržni delež je bil v razponu od 3 % do 7 % v PL 2005 in se je povečal na razpon od 38 % do 43 % v obravnavanem obdobju kljub zmanjšanju potrošnje.

Tabela 2

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Uvoz iz LRK (v tonah)

4 701

11 376

34 254

34 613

Indeks

100

242

729

736

Tržni delež LRK

Indeks

100

226

745

768

Vir: Uvozne količine po Eurostatu.

4.3.2   Prodajna cena na enoto

| (50) | Povprečne cene za uvoz iz Kitajske so v obravnavanem obdobju nihale in so se skupno znižale za 2 %.
  Tabela 3 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene uvoza iz LRK (EUR/tono) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Vir: Uvozne cene po Eurostatu. |

(50)

Povprečne cene za uvoz iz Kitajske so v obravnavanem obdobju nihale in so se skupno znižale za 2 %.

Tabela 3

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Cene uvoza iz LRK (EUR/tono)

790

818

785

773

Indeks

100

104

99

98

Vir: Uvozne cene po Eurostatu.

4.3.3   Nelojalno znižanje cen

| (51) | Za analizo nelojalnega znižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za zadevni uvoz, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za carine in stroške po uvozu. Primerjava je bila narejena po odštetju rabatov in popustov. |
| --- | --- |

(51)

Za analizo nelojalnega znižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za zadevni uvoz, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za carine in stroške po uvozu. Primerjava je bila narejena po odštetju rabatov in popustov.

| (52) | Na podlagi navedene metodologije je bila razlika med cenami, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene (franko tovarna) industrije Skupnosti, tj. stopnja nelojalnega znižanja cen, v razponu od 21 % do 24 %. |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi navedene metodologije je bila razlika med cenami, izražena kot odstotek tehtane povprečne cene (franko tovarna) industrije Skupnosti, tj. stopnja nelojalnega znižanja cen, v razponu od 21 % do 24 %.

4.4   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (53) | Gibanje gospodarskih dejavnikov iz člena 3(5) osnovne uredbe je bilo preučeno zaradi opredelitve gospodarskega položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(53)

Gibanje gospodarskih dejavnikov iz člena 3(5) osnovne uredbe je bilo preučeno zaradi opredelitve gospodarskega položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

4.4.1   Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti

| (54) | Proizvodna zmogljivost se je povečala za 5 % v PL 2006, nato je sledilo dodatno povečanje za 3 odstotne točke v PL 2007, medtem ko je v OP nato ostala stabilna. Proizvodna zmogljivost se je povečala zaradi novih naložb, kot je razloženo v uvodni izjavi 60. |
| --- | --- |

(54)

Proizvodna zmogljivost se je povečala za 5 % v PL 2006, nato je sledilo dodatno povečanje za 3 odstotne točke v PL 2007, medtem ko je v OP nato ostala stabilna. Proizvodna zmogljivost se je povečala zaradi novih naložb, kot je razloženo v uvodni izjavi 60.

| (55) | Proizvodnja mononatrijevega glutamata v industriji Skupnosti se je stalno zmanjševala in se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 6 %. Podatki o proizvodnji za PL 2007 in OP izražajo dejstvo, da je morala industrija Skupnosti leta 2006 za en mesec ustaviti proizvodnjo. |
| --- | --- |

(55)

Proizvodnja mononatrijevega glutamata v industriji Skupnosti se je stalno zmanjševala in se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 6 %. Podatki o proizvodnji za PL 2007 in OP izražajo dejstvo, da je morala industrija Skupnosti leta 2006 za en mesec ustaviti proizvodnjo.

| (56) | Zaradi zmanjšanja proizvodne količine se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 14 %.
  Tabela 4 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost | | | | |
| Indeks | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Proizvodnja | | | | |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | | | | |
| Indeks | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Vir: Odgovor na vprašalnik. |

(56)

Zaradi zmanjšanja proizvodne količine se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 14 %.

Tabela 4

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Proizvodna zmogljivost

Indeks

100

105

108

108

Proizvodnja

Indeks

100

99

93

94

Izkoriščenost zmogljivosti

Indeks

100

95

86

86

Vir: Odgovor na vprašalnik.

4.4.2   Obseg prodaje, tržni delež in povprečne cene na enoto v Skupnosti

| (57) | Prodaja mononatrijevega glutamata v industriji Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti se je nekoliko povečala v PL 2006, medtem ko je v PL 2007 sledilo zelo veliko zmanjšanje, tj. 25 odstotnih točk. V obravnavanem obdobju se je prodaja zmanjšala za 24 %. To veliko zmanjšanje obsega prodaje je povzročilo znatno zmanjšanje tržnega deleža za skupno 12,5 odstotne točke v obravnavanem obdobju (s tržnega deleža 58,6 % v PL 2005 na 46,1 % v OP). |
| --- | --- |

(57)

Prodaja mononatrijevega glutamata v industriji Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti se je nekoliko povečala v PL 2006, medtem ko je v PL 2007 sledilo zelo veliko zmanjšanje, tj. 25 odstotnih točk. V obravnavanem obdobju se je prodaja zmanjšala za 24 %. To veliko zmanjšanje obsega prodaje je povzročilo znatno zmanjšanje tržnega deleža za skupno 12,5 odstotne točke v obravnavanem obdobju (s tržnega deleža 58,6 % v PL 2005 na 46,1 % v OP).

| (58) | Povprečne prodajne cene za nepovezane stranke na trgu Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povečale za 19 %. Povečanje je bilo še večje v PL 2007 (+ 23 %), vendar so se nato v zadnjih treh mesecih OP cene nekoliko znižale. Povišanje cen je bilo potrebno zaradi pokritja višjih stroškov surovin in drugih materialov. Čeprav je industriji Skupnosti dejansko uspelo povečati učinkovitost pri proizvodnji mononatrijevega glutamata, s prodajnimi cenami ni mogla pokriti stroškov proizvodnje v OP.
  Tabela 5 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | | | | |
| Indeks | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Tržni delež | | | | |
| Indeks | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Povprečne cene | | | | |
| Indeks | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Vir: Odgovor na vprašalnik. |

(58)

Povprečne prodajne cene za nepovezane stranke na trgu Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povečale za 19 %. Povečanje je bilo še večje v PL 2007 (+ 23 %), vendar so se nato v zadnjih treh mesecih OP cene nekoliko znižale. Povišanje cen je bilo potrebno zaradi pokritja višjih stroškov surovin in drugih materialov. Čeprav je industriji Skupnosti dejansko uspelo povečati učinkovitost pri proizvodnji mononatrijevega glutamata, s prodajnimi cenami ni mogla pokriti stroškov proizvodnje v OP.

Tabela 5

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Obseg prodaje

Indeks

100

101

76

76

Tržni delež

Indeks

100

94

77

79

Povprečne cene

Indeks

100

106

123

119

Vir: Odgovor na vprašalnik.

4.4.3   Zaloge

| (59) | V obravnavanem obdobju so se zaloge povečale za 52 %. Do tega povečanja zalog je prišlo v drugi polovici obravnavanega obdobja in je sovpadalo z velikim zmanjšanjem prodaje od PL 2007. Ob koncu OP je ostala raven zalog visoka.
  Tabela 6 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge | | | | |
| Indeks | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Vir: Odgovor na vprašalnik. |

(59)

V obravnavanem obdobju so se zaloge povečale za 52 %. Do tega povečanja zalog je prišlo v drugi polovici obravnavanega obdobja in je sovpadalo z velikim zmanjšanjem prodaje od PL 2007. Ob koncu OP je ostala raven zalog visoka.

Tabela 6

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Zaloge

Indeks

100

101

153

152

Vir: Odgovor na vprašalnik.

4.4.4   Dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (60) | Prodaja podobnega izdelka v industriji Skupnosti na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju ni bila dobičkonosna. Na začetku tega obdobja je treba položaj obravnavati na podlagi prevzema družbe Orsan S.A., ki ga je izvedla družba Ajinomoto Foods Europe (AFE), in prestrukturiranja, ki je takrat potekalo. Družba Orsan S.A. je bila do leta 2003 dejansko v slabem finančnem položaju ter AFE je še naprej izvajal poglobljeno prestrukturiranje za zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti s posebnimi naložbami v letih 2004 in 2005. Cilji teh naložb so bili povečanje proizvodne zmogljivosti, razvoj nove linije proizvodov in povečanje energetske učinkovitosti. Skupina, v katero zdaj spada industrija Skupnosti, je prav tako prenesla znanje in izkušnje, vključno z novimi in učinkovitejšimi sevi bakterij za proces fermentacije, ki je potreben za proizvodnjo mononatrijevega glutamata v Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Prodaja podobnega izdelka v industriji Skupnosti na trgu Skupnosti v obravnavanem obdobju ni bila dobičkonosna. Na začetku tega obdobja je treba položaj obravnavati na podlagi prevzema družbe Orsan S.A., ki ga je izvedla družba Ajinomoto Foods Europe (AFE), in prestrukturiranja, ki je takrat potekalo. Družba Orsan S.A. je bila do leta 2003 dejansko v slabem finančnem položaju ter AFE je še naprej izvajal poglobljeno prestrukturiranje za zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti s posebnimi naložbami v letih 2004 in 2005. Cilji teh naložb so bili povečanje proizvodne zmogljivosti, razvoj nove linije proizvodov in povečanje energetske učinkovitosti. Skupina, v katero zdaj spada industrija Skupnosti, je prav tako prenesla znanje in izkušnje, vključno z novimi in učinkovitejšimi sevi bakterij za proces fermentacije, ki je potreben za proizvodnjo mononatrijevega glutamata v Skupnosti.

| (61) | Čeprav so se naložbe nadaljevale tudi v letih 2006 in 2007, je industriji Skupnosti uspelo zmanjšati izgubo zlasti v OP zaradi višjih prodajnih cen ter tudi zaradi večje učinkovitosti pri uporabi surovin in energije. Vendar dodatno povišanje cen ni bilo mogoče. Kitajski izvozniki so bili vedno bolj prisotni in so hitro prodrli na trg Skupnosti. Zato je industrija Skupnosti pri prodaji na trgu Skupnosti v OP vseeno imela velike izgube. |
| --- | --- |

(61)

Čeprav so se naložbe nadaljevale tudi v letih 2006 in 2007, je industriji Skupnosti uspelo zmanjšati izgubo zlasti v OP zaradi višjih prodajnih cen ter tudi zaradi večje učinkovitosti pri uporabi surovin in energije. Vendar dodatno povišanje cen ni bilo mogoče. Kitajski izvozniki so bili vedno bolj prisotni in so hitro prodrli na trg Skupnosti. Zato je industrija Skupnosti pri prodaji na trgu Skupnosti v OP vseeno imela velike izgube.

| (62) | Donosnost naložb iz proizvodnje in prodaje podobnega izdelka je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna, kar odraža zgoraj navedeno negativno gibanje pri dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(62)

Donosnost naložb iz proizvodnje in prodaje podobnega izdelka je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna, kar odraža zgoraj navedeno negativno gibanje pri dobičkonosnosti.

| (63) | V zvezi z drugimi finančnimi kazalniki je bil denarni tok, ustvarjen z mononatrijevim glutamatom, proizvedenim in prodanim v EU, v celotnem obravnavanem obdobju negativen. |
| --- | --- |

(63)

V zvezi z drugimi finančnimi kazalniki je bil denarni tok, ustvarjen z mononatrijevim glutamatom, proizvedenim in prodanim v EU, v celotnem obravnavanem obdobju negativen.

| (64) | Razen finančnih izgub ni bilo znakov, da bi se industrija Skupnosti kot del skupine Ajinomoto srečevala z drugimi težavami pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti.
  Tabela 7 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | | | | |
| Indeks | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Naložbe | | | | |
| Indeks | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Donosnost naložb | | | | |
| Indeks | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Denarni tok | | | | |
| Indeks | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Vir: Odgovor na vprašalnik. |

(64)

Razen finančnih izgub ni bilo znakov, da bi se industrija Skupnosti kot del skupine Ajinomoto srečevala z drugimi težavami pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti.

Tabela 7

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Dobičkonosnost

Indeks

(100)

(103)

(66)

(75)

Naložbe

Indeks

100

211

65

51

Donosnost naložb

Indeks

(100)

(92)

(63)

(67)

Denarni tok

Indeks

(100)

(102)

(59)

(83)

Vir: Odgovor na vprašalnik.

4.4.5   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (65) | Zaposlenost v industriji Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %. Plače so se najprej v PL 2006 v primerjavi s PL 2005 povečale za 6 %. Vendar so se v PL 2007 in OP spet zmanjšale na raven v PL 2005. |
| --- | --- |

(65)

Zaposlenost v industriji Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %. Plače so se najprej v PL 2006 v primerjavi s PL 2005 povečale za 6 %. Vendar so se v PL 2007 in OP spet zmanjšale na raven v PL 2005.

| (66) | Produktivnost se je povečala za 3 % v PL 2006, medtem ko je v PL 2007 sledilo rahlo zmanjšanje. V OP se je produktivnost ponovno povečala na enako raven kot v PL 2006.
  Tabela 8 | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | | | | |
| Indeks | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Plače | | | | |
| Indeks | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Produktivnost | | | | |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Vir: Odgovor na vprašalnik. |

(66)

Produktivnost se je povečala za 3 % v PL 2006, medtem ko je v PL 2007 sledilo rahlo zmanjšanje. V OP se je produktivnost ponovno povečala na enako raven kot v PL 2006.

Tabela 8

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Zaposlenost

Indeks

100

95

92

91

Plače

Indeks

100

106

100

100

Produktivnost

Indeks

100

103

101

103

Vir: Odgovor na vprašalnik.

4.4.6   Rast

| (67) | Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 4 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 24 %. To je povzročilo izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju za 12,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(67)

Medtem ko se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 4 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 24 %. To je povzročilo izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju za 12,5 odstotne točke.

4.4.7   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (68) | Stopnje dampinga za izvoznike iz LRK so navedene v oddelku o dampingu in so veliko višje od de minimis. Poleg tega glede na količine in cene dampinškega uvoza učinka dejanske stopnje dampinga ni mogoče šteti za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(68)

Stopnje dampinga za izvoznike iz LRK so navedene v oddelku o dampingu in so veliko višje od de minimis. Poleg tega glede na količine in cene dampinškega uvoza učinka dejanske stopnje dampinga ni mogoče šteti za zanemarljivega.

| (69) | Ni znakov, da industrija Skupnosti okreva od učinkov preteklega dampinga. Za uvoz mononatrijevega glutamata niso veljali ukrepi od leta 2003. |
| --- | --- |

(69)

Ni znakov, da industrija Skupnosti okreva od učinkov preteklega dampinga. Za uvoz mononatrijevega glutamata niso veljali ukrepi od leta 2003.

4.5   Sklep o škodi

| (70) | Večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Skupnosti se je v obravnavanem obdobju razvijala negativno. Proizvodnja se je zmanjšala za 6 %, medtem ko se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 14 %. Medtem ko se je potrošnja na trgu Skupnosti zmanjšala za 4 %, se je obseg prodaje v industriji Skupnosti še veliko bolj zmanjšal, tj. za 24 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 12,5 odstotne točke. Drugi kazalniki škode, kot so zaloge in zaposlitev, so se v obravnavanem obdobju prav tako razvijali negativno. |
| --- | --- |

(70)

Večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Skupnosti se je v obravnavanem obdobju razvijala negativno. Proizvodnja se je zmanjšala za 6 %, medtem ko se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 14 %. Medtem ko se je potrošnja na trgu Skupnosti zmanjšala za 4 %, se je obseg prodaje v industriji Skupnosti še veliko bolj zmanjšal, tj. za 24 %, kar je povzročilo izgubo tržnega deleža za 12,5 odstotne točke. Drugi kazalniki škode, kot so zaloge in zaposlitev, so se v obravnavanem obdobju prav tako razvijali negativno.

| (71) | Preiskava je pokazala, da je poceni kitajski uvoz nelojalno znižal cene industrije Skupnosti za do 24 % v OP. Prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povišale za 19 % zaradi povečanja stroškov, vendar sta bila posledica tega zmanjšanje obsega prodaje in zmanjšanje tržnega deleža. Torej so se tudi drugi finančni kazalniki škode, vključno z donosnostjo naložb, denarnim tokom in dobičkonosnostjo, v obravnavanem obdobju razvijali negativno. |
| --- | --- |

(71)

Preiskava je pokazala, da je poceni kitajski uvoz nelojalno znižal cene industrije Skupnosti za do 24 % v OP. Prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju povišale za 19 % zaradi povečanja stroškov, vendar sta bila posledica tega zmanjšanje obsega prodaje in zmanjšanje tržnega deleža. Torej so se tudi drugi finančni kazalniki škode, vključno z donosnostjo naložb, denarnim tokom in dobičkonosnostjo, v obravnavanem obdobju razvijali negativno.

| (72) | Glede na navedeno se lahko sklene, da je industrija Skupnosti imela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Glede na navedeno se lahko sklene, da je industrija Skupnosti imela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNOST

5.1   Uvod

| (73) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe preučila, ali je dampinški uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz LRK povzročil škodo industriji Skupnosti do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili preverjeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe preučila, ali je dampinški uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz LRK povzročil škodo industriji Skupnosti do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili preverjeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

5.2   Učinek dampinškega uvoza

| (74) | V obravnavanem obdobju se je poceni dampinški uvoz iz LRK v smislu količine povečal za več kot sedemkrat, zaradi česar se je tržni delež kitajskega mononatrijevega glutamata v Skupnosti povečal z razpona od 3 % do 7 % v PL 2005 na razpon od 38 % do 43 % v OP. Hkrati so bili kitajski izvozniki edini akterji na trgu, ki so znižali svoje prodajne cene. Razpoložljivi podatki kažejo, da so proizvajalci Skupnosti in izvozniki iz drugih tretjih držav povišali svoje cene po povečanju stroškov proizvodnje (predvsem povišanju cen surovin in energije). |
| --- | --- |

(74)

V obravnavanem obdobju se je poceni dampinški uvoz iz LRK v smislu količine povečal za več kot sedemkrat, zaradi česar se je tržni delež kitajskega mononatrijevega glutamata v Skupnosti povečal z razpona od 3 % do 7 % v PL 2005 na razpon od 38 % do 43 % v OP. Hkrati so bili kitajski izvozniki edini akterji na trgu, ki so znižali svoje prodajne cene. Razpoložljivi podatki kažejo, da so proizvajalci Skupnosti in izvozniki iz drugih tretjih držav povišali svoje cene po povečanju stroškov proizvodnje (predvsem povišanju cen surovin in energije).

| (75) | To povečanje uvoza iz LRK je sovpadalo s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti. V PL 2006 so se uvozne količine iz LRK povečale za 142 %, medtem ko se je obseg prodaje Skupnosti povečal za 1 %. V PL 2007 se je uvozna količina iz LRK povečala za dodaten 201 % in prodajne cene so se znižale za 4 %, medtem ko se je obseg prodaje Skupnosti zmanjšal za 25 odstotnih točk. Zato se je v industriji Skupnosti zmanjšal obseg prodaje na trgu Skupnosti in posledično zmanjšal tržni delež za 12,5 odstotne točke v OP. Zaradi zajezitve cen zaradi dampinškega kitajskega uvoza industrija Skupnosti ni mogla dvigniti svojih prodajnih cen na raven, ki bi odpravila izgube in dodatno izboljšala njen finančni položaj. |
| --- | --- |

(75)

To povečanje uvoza iz LRK je sovpadalo s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti. V PL 2006 so se uvozne količine iz LRK povečale za 142 %, medtem ko se je obseg prodaje Skupnosti povečal za 1 %. V PL 2007 se je uvozna količina iz LRK povečala za dodaten 201 % in prodajne cene so se znižale za 4 %, medtem ko se je obseg prodaje Skupnosti zmanjšal za 25 odstotnih točk. Zato se je v industriji Skupnosti zmanjšal obseg prodaje na trgu Skupnosti in posledično zmanjšal tržni delež za 12,5 odstotne točke v OP. Zaradi zajezitve cen zaradi dampinškega kitajskega uvoza industrija Skupnosti ni mogla dvigniti svojih prodajnih cen na raven, ki bi odpravila izgube in dodatno izboljšala njen finančni položaj.

| (76) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v smislu obsega, odločilen za škodo industrije Skupnosti, ki se kaže v njenem slabem finančnem položaju in drugih kazalnikih, ki izražajo povečanje škode, v OP ter v izgubi tržnega deleža. |
| --- | --- |

(76)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je bil poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je znatno nelojalno znižal cene industrije Skupnosti v OP in se je tudi znatno povečal v smislu obsega, odločilen za škodo industrije Skupnosti, ki se kaže v njenem slabem finančnem položaju in drugih kazalnikih, ki izražajo povečanje škode, v OP ter v izgubi tržnega deleža.

5.3   Učinek drugih dejavnikov

5.3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (77) | Uvoz iz drugih tretjih držav, ki ga ta preiskava ne zajema, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 65 %, kar je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža z razpona od 35 % do 40 % v PL 2005 na razpon od 10 % do 15 % v OP. Cene tega uvoza so se v obravnavanem obdobju povečale za 20 %, kar sledi trendu razvoja cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Uvoz iz drugih tretjih držav, ki ga ta preiskava ne zajema, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 65 %, kar je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža z razpona od 35 % do 40 % v PL 2005 na razpon od 10 % do 15 % v OP. Cene tega uvoza so se v obravnavanem obdobju povečale za 20 %, kar sledi trendu razvoja cen industrije Skupnosti.

| (78) | Trendi uvoznih količin in cen iz drugih tretjih držav med PL 2005 in OP so bili:
  Tabela 9









  Druga tretja država | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz skupaj
  (v tonah) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Indeks | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Vir: Eurostat. |

(78)

Trendi uvoznih količin in cen iz drugih tretjih držav med PL 2005 in OP so bili:

Tabela 9

Druga tretja država

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Uvoz skupaj

(v tonah)

31 910

30 926

13 080

11 225

Indeks

100

97

41

35

Vir: Eurostat.

| Druge tretje države | PL 2005 | PL 2006 | PL 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena za ves uvoz
  (EUR/tona) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Indeks | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Vir: Eurostat. |

Druge tretje države

PL 2005

PL 2006

PL 2007

OP

Povprečna cena za ves uvoz

(EUR/tona)

789

831

976

945

Indeks

100

105

124

120

Vir: Eurostat.

| (79) | Na podlagi navedenega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med ugotovljenim dampingom in znatno škodo, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(79)

Na podlagi navedenega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med ugotovljenim dampingom in znatno škodo, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz LRK.

5.3.2   Razvoj povpraševanja

| (80) | V zvezi z razvojem povpraševanja je ugotovljeno, da se je potrošnja mononatrijevega glutamata v Skupnosti med PL 2005 in OP zmanjšala. Vendar to zmanjšanje ni bilo veliko (– 4 %) in ne more razložiti zmanjšanja obsega prodaje v industriji Skupnosti na trgu Skupnosti, ki se je zmanjšal za 24 %. Poudariti je treba, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju izgubila 12,5 odstotne točke tržnega deleža in da je bila ta prodaja nadomeščena z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK. Zato znatne škode, ki jo je imela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati zmanjšanju povpraševanja na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

V zvezi z razvojem povpraševanja je ugotovljeno, da se je potrošnja mononatrijevega glutamata v Skupnosti med PL 2005 in OP zmanjšala. Vendar to zmanjšanje ni bilo veliko (– 4 %) in ne more razložiti zmanjšanja obsega prodaje v industriji Skupnosti na trgu Skupnosti, ki se je zmanjšal za 24 %. Poudariti je treba, da je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju izgubila 12,5 odstotne točke tržnega deleža in da je bila ta prodaja nadomeščena z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK. Zato znatne škode, ki jo je imela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati zmanjšanju povpraševanja na trgu Skupnosti.

5.3.3   Izvoz in produktivnost industrije Skupnosti

| (81) | V nasprotju s trditvami nekaterih zainteresiranih strank, v skladu s katerimi bi lahko bil slab izvoz industrije Skupnosti vzrok za škodo, je treba navesti, da se je izvoz v obravnavanem obdobju povečal za več kot 50 %. Zato je treba trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(81)

V nasprotju s trditvami nekaterih zainteresiranih strank, v skladu s katerimi bi lahko bil slab izvoz industrije Skupnosti vzrok za škodo, je treba navesti, da se je izvoz v obravnavanem obdobju povečal za več kot 50 %. Zato je treba trditev zavrniti.

| (82) | V zvezi z dejavnikom produktivnosti je treba navesti, da je lahko industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala svoje stalne stroške in stroške dela ter povečala produktivnost na zaposlenega. |
| --- | --- |

(82)

V zvezi z dejavnikom produktivnosti je treba navesti, da je lahko industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala svoje stalne stroške in stroške dela ter povečala produktivnost na zaposlenega.

| (83) | Glede na navedeno izvoz in domnevna manjša produktivnost industrije Skupnosti nista prispevala k poslabšanju njenega položaja v OP. |
| --- | --- |

(83)

Glede na navedeno izvoz in domnevna manjša produktivnost industrije Skupnosti nista prispevala k poslabšanju njenega položaja v OP.

5.3.4   Valutna nihanja

| (84) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je zmanjšanje vrednosti USD v primerjavi z EUR koristilo uvozu mononatrijevega glutamata v Evropsko skupnost. Dejansko je bilo ugotovljeno, da se velika večina uvoznih transakcij iz LRK v Evropsko skupnost fakturira v USD. |
| --- | --- |

(84)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je zmanjšanje vrednosti USD v primerjavi z EUR koristilo uvozu mononatrijevega glutamata v Evropsko skupnost. Dejansko je bilo ugotovljeno, da se velika večina uvoznih transakcij iz LRK v Evropsko skupnost fakturira v USD.

| (85) | Opozoriti je treba, da mora preiskava ugotoviti, ali je dampinški uvoz (glede cen in obsega) industriji Skupnosti povzročil znatno škodo ali je takšna znatna škoda nastala zaradi drugih dejavnikov. V zvezi s tem člen 3(6) osnovne uredbe navaja, da je treba dokazati, da raven cen dampinškega uvoza povzroča škodo. Zato navaja le razliko med ravnmi cen in ne vključuje zahteve, da je treba analizirati dejavnike, ki vplivajo na raven teh cen. |
| --- | --- |

(85)

Opozoriti je treba, da mora preiskava ugotoviti, ali je dampinški uvoz (glede cen in obsega) industriji Skupnosti povzročil znatno škodo ali je takšna znatna škoda nastala zaradi drugih dejavnikov. V zvezi s tem člen 3(6) osnovne uredbe navaja, da je treba dokazati, da raven cen dampinškega uvoza povzroča škodo. Zato navaja le razliko med ravnmi cen in ne vključuje zahteve, da je treba analizirati dejavnike, ki vplivajo na raven teh cen.

| (86) | Učinek dampinškega uvoza na cene industrije Skupnosti se dejansko preuči predvsem tako, da se ugotovijo nelojalno nižanje, padanje in zajezitev cen. Pri tem se primerjajo dampinške izvozne cene in prodajne cene industrije Skupnosti, pri čemer je treba izvozne cene, ki se uporabljajo za izračun škode, zaradi primerljivosti v nekaterih primerih pretvoriti v drugo valuto. Zato uporaba menjalnih tečajev v tem smislu zagotavlja le, da se razlika v cenah ugotovi na primerljivi osnovi. Na tej podlagi je jasno, da menjalni tečaj načeloma ne more biti dodaten dejavnik škode. |
| --- | --- |

(86)

Učinek dampinškega uvoza na cene industrije Skupnosti se dejansko preuči predvsem tako, da se ugotovijo nelojalno nižanje, padanje in zajezitev cen. Pri tem se primerjajo dampinške izvozne cene in prodajne cene industrije Skupnosti, pri čemer je treba izvozne cene, ki se uporabljajo za izračun škode, zaradi primerljivosti v nekaterih primerih pretvoriti v drugo valuto. Zato uporaba menjalnih tečajev v tem smislu zagotavlja le, da se razlika v cenah ugotovi na primerljivi osnovi. Na tej podlagi je jasno, da menjalni tečaj načeloma ne more biti dodaten dejavnik škode.

| (87) | Zgoraj navedeno potrjuje tudi besedilo člena 3(7) osnovne uredbe, ki se sklicuje na znane dejavnike razen dampinškega uvoza. Seznam drugih znanih dejavnikov v tem členu se ne sklicuje na dejavnike, ki vplivajo na raven cene dampinškega uvoza. Če gre za dampinški uvoz in čeprav je nanj pozitivno vplival ugoden razvoj menjalnega tečaja, se ne šteje, da bi lahko bil razvoj takšnega menjalnega tečaja dodaten dejavnik, ki povzroča škodo. |
| --- | --- |

(87)

Zgoraj navedeno potrjuje tudi besedilo člena 3(7) osnovne uredbe, ki se sklicuje na znane dejavnike razen dampinškega uvoza. Seznam drugih znanih dejavnikov v tem členu se ne sklicuje na dejavnike, ki vplivajo na raven cene dampinškega uvoza. Če gre za dampinški uvoz in čeprav je nanj pozitivno vplival ugoden razvoj menjalnega tečaja, se ne šteje, da bi lahko bil razvoj takšnega menjalnega tečaja dodaten dejavnik, ki povzroča škodo.

| (88) | Zato analiza dejavnikov, ki vplivajo na raven cen dampinškega uvoza, kot so nihanja menjalnega tečaja, ne more biti dokončna in bi presegala zahteve osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Zato analiza dejavnikov, ki vplivajo na raven cen dampinškega uvoza, kot so nihanja menjalnega tečaja, ne more biti dokončna in bi presegala zahteve osnovne uredbe.

| (89) | V vsakem primeru in brez poseganja v navedeno ter celo na podlagi menjalnega tečaja, ki je prevladoval na začetku PL 2005, uvoz iz LRK znatno nelojalno znižuje cene industrije Skupnosti. Zato te znatne stopnje nelojalnega znižanja ni mogoče razložiti s spremembo menjalnega tečaja med EUR in USD v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(89)

V vsakem primeru in brez poseganja v navedeno ter celo na podlagi menjalnega tečaja, ki je prevladoval na začetku PL 2005, uvoz iz LRK znatno nelojalno znižuje cene industrije Skupnosti. Zato te znatne stopnje nelojalnega znižanja ni mogoče razložiti s spremembo menjalnega tečaja med EUR in USD v obravnavanem obdobju.

| (90) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da večja vrednost EUR v primerjavi z USD ni dejavnik, ki bi bil zadosten za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je imela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(90)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da večja vrednost EUR v primerjavi z USD ni dejavnik, ki bi bil zadosten za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je imela industrija Skupnosti.

5.3.5   Uvoz industrije Skupnosti

| (91) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je industrija Skupnosti uvažala mononatrijev glutamat iz svojih nekitajskih povezanih tovarn zunaj Skupnosti, kar je vplivalo na njen obseg prodaje mononatrijevega glutamata, proizvedenega v Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je industrija Skupnosti uvažala mononatrijev glutamat iz svojih nekitajskih povezanih tovarn zunaj Skupnosti, kar je vplivalo na njen obseg prodaje mononatrijevega glutamata, proizvedenega v Skupnosti.

| (92) | Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti po prevzemu družbe Orsan reorganizirala svoje prodajne strukture/poti v Skupnosti. Skoraj ves mononatrijev glutamat, ki ga je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti v OP, je proizvedel edini proizvajalec Skupnosti. Na trgu Skupnosti se je prodaja mononatrijevega glutamata, ki je izviral od izvoznikov, povezanih z industrijo Skupnosti v državah zunaj Skupnosti, v obravnavanem obdobju stalno in znatno zmanjševala. |
| --- | --- |

(92)

Preiskava je pokazala, da je industrija Skupnosti po prevzemu družbe Orsan reorganizirala svoje prodajne strukture/poti v Skupnosti. Skoraj ves mononatrijev glutamat, ki ga je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti v OP, je proizvedel edini proizvajalec Skupnosti. Na trgu Skupnosti se je prodaja mononatrijevega glutamata, ki je izviral od izvoznikov, povezanih z industrijo Skupnosti v državah zunaj Skupnosti, v obravnavanem obdobju stalno in znatno zmanjševala.

| (93) | Nekatere zainteresirane stranke so tudi trdile, da so industrija Skupnosti ali druge družbe skupine Ajinomoto povezane s kitajskimi proizvajalci mononatrijevega glutamata, ki zadevni izdelek izvažajo v Skupnost. Trdile so, da je izvoz teh povezanih družb v Skupnost povzročil škodo, ki jo je imela industrija Skupnosti. Prav tako so trdile, da je skupina Ajinomoto odgovorna za cenovno politiko teh kitajskih izvoznikov. |
| --- | --- |

(93)

Nekatere zainteresirane stranke so tudi trdile, da so industrija Skupnosti ali druge družbe skupine Ajinomoto povezane s kitajskimi proizvajalci mononatrijevega glutamata, ki zadevni izdelek izvažajo v Skupnost. Trdile so, da je izvoz teh povezanih družb v Skupnost povzročil škodo, ki jo je imela industrija Skupnosti. Prav tako so trdile, da je skupina Ajinomoto odgovorna za cenovno politiko teh kitajskih izvoznikov.

| (94) | Preiskava je pokazala, da je v primeru ene kitajske družbe, domnevno povezane s skupino Ajinomoto, to razmerje prenehalo obstajati pred OP. Poleg tega je bil izvoz te družbe v Skupnost v letih pred OP zanemarljiv. V primeru dveh drugih kitajskih proizvajalcev mononatrijevega glutamata, povezanih z edinim proizvajalcem Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da je bil njun izvoz v Skupnost v OP zanemarljiv. V skladu s tem se dejstvo, da bi lahko skupina Ajinomoto bila odgovorna za cenovno politiko teh družb, ni štelo kot pomembno. |
| --- | --- |

(94)

Preiskava je pokazala, da je v primeru ene kitajske družbe, domnevno povezane s skupino Ajinomoto, to razmerje prenehalo obstajati pred OP. Poleg tega je bil izvoz te družbe v Skupnost v letih pred OP zanemarljiv. V primeru dveh drugih kitajskih proizvajalcev mononatrijevega glutamata, povezanih z edinim proizvajalcem Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da je bil njun izvoz v Skupnost v OP zanemarljiv. V skladu s tem se dejstvo, da bi lahko skupina Ajinomoto bila odgovorna za cenovno politiko teh družb, ni štelo kot pomembno.

| (95) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da uvoz industrije Skupnosti od povezanih strank zunaj Skupnosti ni prispeval k njihovi znatni škodi. |
| --- | --- |

(95)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da uvoz industrije Skupnosti od povezanih strank zunaj Skupnosti ni prispeval k njihovi znatni škodi.

5.3.6   Nova ureditev za sladkor

| (96) | Navedbe nekaterih zainteresiranih strank v zvezi z negativnim učinkom nove ureditve Skupnosti za sladkor (in posledičnega povišanja cen sladkorja) na proizvodne stroške industrije Skupnosti, niso bile potrjene. Preiskava je pokazala, da je imela industrija Skupnosti korist od dolgoročnih sporazumov, podpisanih precej pred izvajanjem nove ureditve, na podlagi katerih je bila nabavna cena sladkorja nizka skoraj v celotnem obravnavanem obdobju. V drugem delu OP, po izvajanju nove ureditve za sladkor, se je nabavna cena sladkorja nekoliko zvišala, vendar je bil ta učinek delno izravnan z razvojem učinkovitejše fermentacijske tehnologije. Fermentacijski izkoristek se je v OP povečal in je v primerjavi s tistim, ki ga povprečno dosegajo kitajski proizvajalci, velik. To pomeni, da proizvajalec Skupnosti v primerjavi s potrebami kitajskih proizvajalcev potrebuje veliko manj sladkorja na tono mononatrijevega glutamata. |
| --- | --- |

(96)

Navedbe nekaterih zainteresiranih strank v zvezi z negativnim učinkom nove ureditve Skupnosti za sladkor (in posledičnega povišanja cen sladkorja) na proizvodne stroške industrije Skupnosti, niso bile potrjene. Preiskava je pokazala, da je imela industrija Skupnosti korist od dolgoročnih sporazumov, podpisanih precej pred izvajanjem nove ureditve, na podlagi katerih je bila nabavna cena sladkorja nizka skoraj v celotnem obravnavanem obdobju. V drugem delu OP, po izvajanju nove ureditve za sladkor, se je nabavna cena sladkorja nekoliko zvišala, vendar je bil ta učinek delno izravnan z razvojem učinkovitejše fermentacijske tehnologije. Fermentacijski izkoristek se je v OP povečal in je v primerjavi s tistim, ki ga povprečno dosegajo kitajski proizvajalci, velik. To pomeni, da proizvajalec Skupnosti v primerjavi s potrebami kitajskih proizvajalcev potrebuje veliko manj sladkorja na tono mononatrijevega glutamata.

5.3.7   Razlika v osnovnih surovinah

| (97) | Mononatrijev glutamat se v Skupnosti proizvaja iz sladkorne melase, medtem ko se na Kitajskem proizvaja iz koruznega ali riževega škroba. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da bi lahko razvoj cen teh surovin omogočil primerjalno prednost kitajskim proizvajalcem. Vendar primerjava stroškov surovin, potrebnih za proizvodnjo enake količine mononatrijevega glutamata, kaže, da obstaja primerjalna prednost za proizvodnjo mononatrijevega glutamata iz melase. Razpoložljive informacije kažejo, da se je ta primerjalna prednost v OP celo okrepila zaradi hitrega povišanja cen koruze na mednarodnem in kitajskem trgu. Vendar zaradi dampinga kitajskih izdelkov ta primerjalna prednost ni povečala tržnega deleža za mononatrijev glutamat, ki ga industrija Skupnosti proizvaja iz melase. |
| --- | --- |

(97)

Mononatrijev glutamat se v Skupnosti proizvaja iz sladkorne melase, medtem ko se na Kitajskem proizvaja iz koruznega ali riževega škroba. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da bi lahko razvoj cen teh surovin omogočil primerjalno prednost kitajskim proizvajalcem. Vendar primerjava stroškov surovin, potrebnih za proizvodnjo enake količine mononatrijevega glutamata, kaže, da obstaja primerjalna prednost za proizvodnjo mononatrijevega glutamata iz melase. Razpoložljive informacije kažejo, da se je ta primerjalna prednost v OP celo okrepila zaradi hitrega povišanja cen koruze na mednarodnem in kitajskem trgu. Vendar zaradi dampinga kitajskih izdelkov ta primerjalna prednost ni povečala tržnega deleža za mononatrijev glutamat, ki ga industrija Skupnosti proizvaja iz melase.

| (98) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da razlika med surovinami, ki jih uporablja industrija Skupnosti, in tistimi, ki jih uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, ni prispevala k znatni škodi, ki jo je imela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da razlika med surovinami, ki jih uporablja industrija Skupnosti, in tistimi, ki jih uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, ni prispevala k znatni škodi, ki jo je imela industrija Skupnosti.

5.4   Sklep o vzročni zvezi

| (99) | Zgornja analiza je pokazala, da sta se količina in tržni delež dampinškega uvoza s poreklom iz LRK med PL 2005 in OP poleg visoke stopnje nelojalnega znižanja cen v OP znatno povečala. To povečanje tržnega deleža za poceni uvoz iz LRK je sovpadalo z velikim zmanjšanjem tržnega deleža industrije Skupnosti, kar je skupaj s pritiskom zmanjševanja cen med drugim povzročilo znatne izgube za industrijo Skupnosti v obravnavanem obdobju. Na drugi strani je proučitev drugih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, pokazala, da nobeden od teh dejavnikov ni mogel znatno negativno vplivati nanjo. |
| --- | --- |

(99)

Zgornja analiza je pokazala, da sta se količina in tržni delež dampinškega uvoza s poreklom iz LRK med PL 2005 in OP poleg visoke stopnje nelojalnega znižanja cen v OP znatno povečala. To povečanje tržnega deleža za poceni uvoz iz LRK je sovpadalo z velikim zmanjšanjem tržnega deleža industrije Skupnosti, kar je skupaj s pritiskom zmanjševanja cen med drugim povzročilo znatne izgube za industrijo Skupnosti v obravnavanem obdobju. Na drugi strani je proučitev drugih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, pokazala, da nobeden od teh dejavnikov ni mogel znatno negativno vplivati nanjo.

| (100) | Na podlagi zgornje analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(100)

Na podlagi zgornje analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

6.   INTERES SKUPNOSTI

6.1   Uvodna opomba

| (101) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ni v interesu Skupnosti, da sprejme ukrepe v tem posebnem primeru. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, dobaviteljev surovin, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(101)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ni v interesu Skupnosti, da sprejme ukrepe v tem posebnem primeru. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, dobaviteljev surovin, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

6.2   Industrija Skupnosti

6.2.1   Značilnosti in struktura industrije Skupnosti

| (102) | Industrijo Skupnosti sestavlja edini proizvajalec, ki ima sedež v Franciji. Lastnik družbe je skupina Ajinomoto, ki se poleg drugih dejavnosti ukvarja tudi s proizvodnjo in prodajo mononatrijevega glutamata po vsem svetu. Industrija Skupnosti je kupovala surovine od dobaviteljev Skupnosti, s čimer je vplivala na ravni zaposlenosti dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(102)

Industrijo Skupnosti sestavlja edini proizvajalec, ki ima sedež v Franciji. Lastnik družbe je skupina Ajinomoto, ki se poleg drugih dejavnosti ukvarja tudi s proizvodnjo in prodajo mononatrijevega glutamata po vsem svetu. Industrija Skupnosti je kupovala surovine od dobaviteljev Skupnosti, s čimer je vplivala na ravni zaposlenosti dobaviteljev surovin.

6.2.2   Vplivi uvedbe ali neuvedbe ukrepov na industrijo Skupnosti

| (103) | Industrija Skupnosti si je od PL 2005 prizadevala za vlaganje v poglobljeno prestrukturiranje za zmanjšanje stroškov, zato se lahko zdaj posledično šteje kot sposobna preživetja. Vendar je zaradi dampinškega uvoza nastala škoda v obliki velikega zmanjšanja obsega prodaje in nezadostnega povišanja prodajne cene, kar je povzročilo znatne finančne izgube za industrijo Skupnosti. Pričakuje se, da bi se po uvedbi protidampinških dajatev količina mononatrijevega glutamata, ki ga proda industrija, povečala in da bi se delno povišale tudi cene na trgu Skupnosti. To bi industriji Skupnosti omogočilo, da doseže sprejemljivo raven dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(103)

Industrija Skupnosti si je od PL 2005 prizadevala za vlaganje v poglobljeno prestrukturiranje za zmanjšanje stroškov, zato se lahko zdaj posledično šteje kot sposobna preživetja. Vendar je zaradi dampinškega uvoza nastala škoda v obliki velikega zmanjšanja obsega prodaje in nezadostnega povišanja prodajne cene, kar je povzročilo znatne finančne izgube za industrijo Skupnosti. Pričakuje se, da bi se po uvedbi protidampinških dajatev količina mononatrijevega glutamata, ki ga proda industrija, povečala in da bi se delno povišale tudi cene na trgu Skupnosti. To bi industriji Skupnosti omogočilo, da doseže sprejemljivo raven dobičkonosnosti.

| (104) | Menimo, da bi uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Navesti je treba, da so izgube industrije Skupnosti posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni dampinškega uvoza s poreklom iz LRK. Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Skupnosti verjetno omogočila ponovno pridobitev vsaj dela izgubljenega tržnega deleža, kar bi pozitivno vplivalo na dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(104)

Menimo, da bi uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Navesti je treba, da so izgube industrije Skupnosti posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence poceni dampinškega uvoza s poreklom iz LRK. Uvedba protidampinških ukrepov bi industriji Skupnosti verjetno omogočila ponovno pridobitev vsaj dela izgubljenega tržnega deleža, kar bi pozitivno vplivalo na dobičkonosnost.

| (105) | Kot je bilo navedeno, je bila industriji Skupnosti z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK povzročena znatna škoda. Če se ukrepi ne bodo uvedli, je mogoče dodatno poslabšanje položaja industrije Skupnosti, kar bi ogrozilo pozitivne učinke naložb, izvedenih v zadnjih letih. Učinek padanja cen zaradi dampinškega uvoza bi še naprej oviral celotno prizadevanje industrije Skupnosti za ponovno doseganje dobičkonosne ravni. Neukrepanje bi ogrozilo dolgoročno prisotnost industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(105)

Kot je bilo navedeno, je bila industriji Skupnosti z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK povzročena znatna škoda. Če se ukrepi ne bodo uvedli, je mogoče dodatno poslabšanje položaja industrije Skupnosti, kar bi ogrozilo pozitivne učinke naložb, izvedenih v zadnjih letih. Učinek padanja cen zaradi dampinškega uvoza bi še naprej oviral celotno prizadevanje industrije Skupnosti za ponovno doseganje dobičkonosne ravni. Neukrepanje bi ogrozilo dolgoročno prisotnost industrije Skupnosti.

| (106) | Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da si opomore po škodljivem dampingu, ugotovljenim med preiskavo. |
| --- | --- |

(106)

Pričakuje se, da bodo ukrepi industriji Skupnosti omogočili, da si opomore po škodljivem dampingu, ugotovljenim med preiskavo.

6.3   Uvozniki

| (107) | Skupno so pri preiskavi sodelovali trije uvozniki in vsi so nasprotovali uvedbi protidampinških ukrepov. Ti uvozniki so med OP pokrivali približno 46 % celotnega uvoza iz LRK v Skupnost in približno 19 % potrošnje mononatrijevega glutamata v Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Skupno so pri preiskavi sodelovali trije uvozniki in vsi so nasprotovali uvedbi protidampinških ukrepov. Ti uvozniki so med OP pokrivali približno 46 % celotnega uvoza iz LRK v Skupnost in približno 19 % potrošnje mononatrijevega glutamata v Skupnosti.

| (108) | Na podlagi začasnih ugotovitev je bilo sklenjeno, da bi bil učinek uvedbe protidampinških ukrepov za dva sodelujoča uvoznika zanemarljiv. Predhodne navedbe za preostalega sodelujočega uvoznika so, da mononatrijev glutamat zajema od 7 % do 12 % njegovega prometa. Ta družba zaposluje manj kot pet ljudi neposredno v delu družbe, ki se ukvarja z mononatrijevim glutamatom. Dobiček družbe od prodaje mononatrijevega glutamata je majhen. Glede na to učinek uvedbe protidampinških dajatev ne sme biti zanemarljiv. Vendar bo pričakovani učinek uvedbe ukrepov povišanje cen mononatrijevega glutamata (iz vseh virov) na trgu Skupnosti. Ta uvoznik bi moral zato biti sposoben prenesti naprej vsako ali skoraj vsako povišanje zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, ne da bi to znatno vplivalo na njegov skupni dobiček. |
| --- | --- |

(108)

Na podlagi začasnih ugotovitev je bilo sklenjeno, da bi bil učinek uvedbe protidampinških ukrepov za dva sodelujoča uvoznika zanemarljiv. Predhodne navedbe za preostalega sodelujočega uvoznika so, da mononatrijev glutamat zajema od 7 % do 12 % njegovega prometa. Ta družba zaposluje manj kot pet ljudi neposredno v delu družbe, ki se ukvarja z mononatrijevim glutamatom. Dobiček družbe od prodaje mononatrijevega glutamata je majhen. Glede na to učinek uvedbe protidampinških dajatev ne sme biti zanemarljiv. Vendar bo pričakovani učinek uvedbe ukrepov povišanje cen mononatrijevega glutamata (iz vseh virov) na trgu Skupnosti. Ta uvoznik bi moral zato biti sposoben prenesti naprej vsako ali skoraj vsako povišanje zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, ne da bi to znatno vplivalo na njegov skupni dobiček.

| (109) | V teh okoliščinah je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi zagotovljenih informacij morebiten učinek protidampinških ukrepov zelo verjetno ne bi znatno vplival na uvoznike. |
| --- | --- |

(109)

V teh okoliščinah je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi zagotovljenih informacij morebiten učinek protidampinških ukrepov zelo verjetno ne bi znatno vplival na uvoznike.

6.4   Uporabniki

| (110) | Pri preiskavi so skupno sodelovale štiri družbe uporabnice, ki pokrivajo 18 % uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK. Te družbe so dejavne v živilskopredelovalni industriji in industriji kozmetičnih izdelkov za osebno nego. |
| --- | --- |

(110)

Pri preiskavi so skupno sodelovale štiri družbe uporabnice, ki pokrivajo 18 % uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK. Te družbe so dejavne v živilskopredelovalni industriji in industriji kozmetičnih izdelkov za osebno nego.

| (111) | Dve sodelujoči uporabnici delujeta v živilskopredelovalni industriji. Ti družbi sta v OP skupno pokrivali približno 17 % uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK. Navesti je treba, da obe družbi pridobivata tudi velike količine od industrije Skupnosti in iz drugih virov. Prav tako je treba navesti, da dejavnosti, povezane z mononatrijevim glutamatom, zajemajo le majhen del celotnega poslovanja obeh družb. Za eno od družb, ki je v OP uvozila le zelo majhno količino mononatrijevega glutamata iz LRK, bo učinek uvedbe kakršnih koli ukrepov zanemarljiv. Učinek morebitne uvedbe ukrepov za drugo družbo se bo dodatno raziskal. |
| --- | --- |

(111)

Dve sodelujoči uporabnici delujeta v živilskopredelovalni industriji. Ti družbi sta v OP skupno pokrivali približno 17 % uvoza mononatrijevega glutamata iz LRK. Navesti je treba, da obe družbi pridobivata tudi velike količine od industrije Skupnosti in iz drugih virov. Prav tako je treba navesti, da dejavnosti, povezane z mononatrijevim glutamatom, zajemajo le majhen del celotnega poslovanja obeh družb. Za eno od družb, ki je v OP uvozila le zelo majhno količino mononatrijevega glutamata iz LRK, bo učinek uvedbe kakršnih koli ukrepov zanemarljiv. Učinek morebitne uvedbe ukrepov za drugo družbo se bo dodatno raziskal.

| (112) | V zvezi z drugima sodelujočima uporabnicama je bilo ugotovljeno, da sta v OP pokrivali le približno 1 % uvoza iz Kitajske. V teh okoliščinah je bilo sklenjeno, da uvedba protidampinških ukrepov ne bi imela znatnega učinka na finančni položaj teh družb. |
| --- | --- |

(112)

V zvezi z drugima sodelujočima uporabnicama je bilo ugotovljeno, da sta v OP pokrivali le približno 1 % uvoza iz Kitajske. V teh okoliščinah je bilo sklenjeno, da uvedba protidampinških ukrepov ne bi imela znatnega učinka na finančni položaj teh družb.

| (113) | V teh okoliščinah je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi zagotovljenih informacij morebiten učinek protidampinških ukrepov zelo verjetno ne bi znatno vplival na uporabnike. |
| --- | --- |

(113)

V teh okoliščinah je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi zagotovljenih informacij morebiten učinek protidampinških ukrepov zelo verjetno ne bi znatno vplival na uporabnike.

6.5   Dobavitelji surovin

| (114) | Dva dobavitelja sta odgovorila na vprašalnik in podprla uvedbo protidampinških ukrepov. Eden od njiju je dobavitelj surovin, tj. sladkorne melase, za industrijo Skupnosti. Sladkorna melasa, ki jo industriji Skupnosti dobavlja ta družba, zajema približno 5 % prometa družbe. Če protidampinški ukrepi ne bodo uvedeni, obstaja tveganje, kot je bilo navedeno, da bo ogrožena dolgoročna prisotnost industrije Skupnosti. Če se bo to zgodilo, bo to jasno negativno vplivalo na položaj dobaviteljev surovin industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Dva dobavitelja sta odgovorila na vprašalnik in podprla uvedbo protidampinških ukrepov. Eden od njiju je dobavitelj surovin, tj. sladkorne melase, za industrijo Skupnosti. Sladkorna melasa, ki jo industriji Skupnosti dobavlja ta družba, zajema približno 5 % prometa družbe. Če protidampinški ukrepi ne bodo uvedeni, obstaja tveganje, kot je bilo navedeno, da bo ogrožena dolgoročna prisotnost industrije Skupnosti. Če se bo to zgodilo, bo to jasno negativno vplivalo na položaj dobaviteljev surovin industriji Skupnosti.

| (115) | V zvezi z drugim dobaviteljem bodo dodatne raziskave izvedene po uvedbi začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(115)

V zvezi z drugim dobaviteljem bodo dodatne raziskave izvedene po uvedbi začasnih ukrepov.

| (116) | Če ukrepi ne bodo uvedeni, se bo prodaja industrije Skupnosti še naprej zmanjševala, kar bo povzročilo, da se bo zmanjšalo tudi njeno povpraševanje po surovinah. To bo zelo verjetno negativno vplivalo na dobičkonosnost dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(116)

Če ukrepi ne bodo uvedeni, se bo prodaja industrije Skupnosti še naprej zmanjševala, kar bo povzročilo, da se bo zmanjšalo tudi njeno povpraševanje po surovinah. To bo zelo verjetno negativno vplivalo na dobičkonosnost dobaviteljev surovin.

6.6   Učinki, ki izkrivljajo konkurenco in trgovino

| (117) | Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da bi lahko skupina Ajinomoto prevladujoč položaj imela ne le na trgu Skupnosti, ampak tudi na svetovnem trgu. Te zainteresirane stranke so trdile, da ima razen kitajskih konkurenčnih ponudnikov skupina Ajinomoto dejansko monopol nad proizvodnjo mononatrijevega glutamata po vsem svetu. Vendar je treba poudariti, da na podlagi informacij, ki jih je predložila ena od zainteresiranih strank, ki so to trdile, nekitajska proizvodnja in proizvodnja mononatrijevega glutamata, ki ni povezana z družbo Ajinomoto, še vedno obsegata več kot 500 000 ton (kar je več kot celotna proizvodnja mononatrijevega glutamata v skupini Ajinomoto). |
| --- | --- |

(117)

Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da bi lahko skupina Ajinomoto prevladujoč položaj imela ne le na trgu Skupnosti, ampak tudi na svetovnem trgu. Te zainteresirane stranke so trdile, da ima razen kitajskih konkurenčnih ponudnikov skupina Ajinomoto dejansko monopol nad proizvodnjo mononatrijevega glutamata po vsem svetu. Vendar je treba poudariti, da na podlagi informacij, ki jih je predložila ena od zainteresiranih strank, ki so to trdile, nekitajska proizvodnja in proizvodnja mononatrijevega glutamata, ki ni povezana z družbo Ajinomoto, še vedno obsegata več kot 500 000 ton (kar je več kot celotna proizvodnja mononatrijevega glutamata v skupini Ajinomoto).

| (118) | Na trgu Skupnosti bodo, če bodo protidampinški ukrepi uvedeni, zadevni kitajski proizvajalci izvozniki glede na svoj trden tržni položaj verjetno še naprej prodajali svoje izdelke, čeprav po nedampinških cenah. Verjetno je tudi, da bo na trgu Skupnosti še vedno dovolj velikih tekmecev, vključno s proizvajalci iz Indonezije, Južne Koreje, Vietnama, Brazilije in Tajvana. Poudariti je treba, da je na začetku obravnavanega obdobja uvoz iz teh virov zajemal 31,4 % trga Skupnosti in se je znatno zmanjšal zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Zato je verjetno, da bodo uporabniki še naprej izbirali med različnimi dobavitelji mononatrijevega glutamata. Vendar bo, če ne bodo uvedeni nobeni ukrepi, ogrožena prihodnost industrije Skupnosti. Njeno prenehanje delovanja bi zelo zmanjšalo konkurenco na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(118)

Na trgu Skupnosti bodo, če bodo protidampinški ukrepi uvedeni, zadevni kitajski proizvajalci izvozniki glede na svoj trden tržni položaj verjetno še naprej prodajali svoje izdelke, čeprav po nedampinških cenah. Verjetno je tudi, da bo na trgu Skupnosti še vedno dovolj velikih tekmecev, vključno s proizvajalci iz Indonezije, Južne Koreje, Vietnama, Brazilije in Tajvana. Poudariti je treba, da je na začetku obravnavanega obdobja uvoz iz teh virov zajemal 31,4 % trga Skupnosti in se je znatno zmanjšal zaradi dampinškega uvoza iz LRK. Zato je verjetno, da bodo uporabniki še naprej izbirali med različnimi dobavitelji mononatrijevega glutamata. Vendar bo, če ne bodo uvedeni nobeni ukrepi, ogrožena prihodnost industrije Skupnosti. Njeno prenehanje delovanja bi zelo zmanjšalo konkurenco na trgu Skupnosti.

6.7   Sklep o interesu Skupnosti

| (119) | Glede na navedeno se začasno sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(119)

Glede na navedeno se začasno sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev.

7.   PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

7.1   Stopnja odprave škode

| (120) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(120)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (121) | Pri določitvi stopnje dajatve je bila upoštevana raven ugotovljenih stopenj dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je imela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

Pri določitvi stopnje dajatve je bila upoštevana raven ugotovljenih stopenj dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je imela industrija Skupnosti.

| (122) | Ker je imela industrija Skupnosti finančne izgube v celotnem obravnavanem obdobju, je višina dobička, ki bi ga lahko ustvarila brez dampinškega uvoza, temeljila na stopnji dobička od podobnega izdelka, ki so jo v zadevnem obdobju dosegli proizvajalci mononatrijevega glutamata v državah, v katerih ni bilo kitajskega dampinškega uvoza (Tajvan in Tajska). Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prometa, šteje za ustrezno minimalno stopnjo, ki jo lahko industrija Skupnosti po pričakovanju doseže ob odsotnosti dampinškega uvoza. Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Neškodljivo ceno so določili na podlagi prilagojene prodajne cene, pri kateri so upoštevali dejansko izgubo v OP in dodali navedeno stopnjo dobička. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila potem izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(122)

Ker je imela industrija Skupnosti finančne izgube v celotnem obravnavanem obdobju, je višina dobička, ki bi ga lahko ustvarila brez dampinškega uvoza, temeljila na stopnji dobička od podobnega izdelka, ki so jo v zadevnem obdobju dosegli proizvajalci mononatrijevega glutamata v državah, v katerih ni bilo kitajskega dampinškega uvoza (Tajvan in Tajska). Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da se lahko stopnja dobička, ki znaša 5 % prometa, šteje za ustrezno minimalno stopnjo, ki jo lahko industrija Skupnosti po pričakovanju doseže ob odsotnosti dampinškega uvoza. Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Neškodljivo ceno so določili na podlagi prilagojene prodajne cene, pri kateri so upoštevali dejansko izgubo v OP in dodali navedeno stopnjo dobička. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila potem izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti CIF.

7.2   Začasni ukrepi

| (123) | Glede na navedeno menimo, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(123)

Glede na navedeno menimo, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (124) | Protidampinške stopnje dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče koristiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(124)

Protidampinške stopnje dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče koristiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (125) | Predlagane protidampinške dajatve so:








  Družba | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Vse druge družbe | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Predlagane protidampinške dajatve so:

Družba

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Stopnja protidampinške dajatve

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Vse druge družbe

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   RAZKRITJE

| (126) | Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim strankam, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Začasne ugotovitve je treba za namene dokončnih ugotovitev po potrebi ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(126)

Navedene začasne ugotovitve bodo razkrite vsem zainteresiranim strankam, ki bodo pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Njihove pripombe se bodo analizirale in upoštevale, če bodo utemeljene, preden bodo sprejete dokončne ugotovitve. Začasne ugotovitve je treba za namene dokončnih ugotovitev po potrebi ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna protidampinška dajatev se uvede za uvoz mononatrijevega glutamata, ki se uvršča pod oznako KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) in ima poreklo iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, za izdelke, proizvedene v naštetih družbah, je:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Vse druge družbe | 39,7 | A999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., in Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Vse druge družbe

39,7

A999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1.   Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

2.   V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. junija 2008

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 206, 5.9.2007, str. 20.

2

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 493/2008

z dne 2. junija 2008

o prepovedi ribolova na trsko v norveških vodah v conah ICES I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo zadrževanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na zadevni stalež, njegovo zadrževanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9), kakor je bila nazadnje popravljena v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | PRT |
| Stalež | COD/1N2AB. |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | norveške vode con I in II |
| Datum | 26.3.2008 |

Št.

04/T&Q

Država članica

PRT

Stalež

COD/1N2AB.

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

norveške vode con I in II

Datum

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 494/2008

z dne 2. junija 2008

o prepovedi ribolova na trsko v coni ICES VI, v vodah ES cone Vb ter v vodah ES in mednarodnih vodah con XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9), kakor je bila nazadnje popravljena v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | FRA |
| Stalež | COD/561214 |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | cona VI, vode ES cone Vb, vode ES in mednarodne vode con XII in XIV |
| Datum | 6.5.2008 |

Št.

05/T&Q

Država članica

FRA

Stalež

COD/561214

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

cona VI, vode ES cone Vb, vode ES in mednarodne vode con XII in XIV

Datum

6.5.2008

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 495/2008

z dne 2. junija 2008

o prepovedi ribolova na sinjega mola v vodah ES in mednarodnih vodah v conah ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2007 (UL L 192, 24.7.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1967/2006 (UL L 409, 30.12.2006, str. 9), kakor je bila nazadnje popravljena v UL L 36, 8.2.2007, str. 6.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | ESP |
| Stalež | WHB/1X14 |
| Vrsta | Sinji mol (Micromesistius poutassou) |
| Cona | Vode ES in mednarodne vode v conah ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV |
| Datum | 29.4.2008 |

Št.

06/T&Q

Država članica

ESP

Stalež

WHB/1X14

Vrsta

Sinji mol (Micromesistius poutassou)

Cona

Vode ES in mednarodne vode v conah ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV

Datum

29.4.2008

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. novembra 2007

o državni pomoči C 36/A/06 (ex NN 38/06) Italije za ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5400)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/408/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V zadevi, ki je evidentirana pod številko C 13/2006 (ex N 587/05) – Ugodnejše cene električne energije na Sardiniji, je bila Komisija seznanjena s podaljšanjem dveh ukrepov o odobritvi ugodnejših cen električne energije. Podaljšanje je bilo odobreno na podlagi odstavka 11 člena 11 zakonskega odloka (decreto-legge) št. 35/2005, ki je bil spremenjen v zakon št. 80 z dne 14. maja 2005 (v nadaljnjem besedilu „zakon št. 80/2005“) in je bilo izvedeno, ne da bi se prej o njem uradno obvestilo Komisijo. Prejemniki ugodnosti so proizvajalec aluminija Alcoa in trije nasledniki podjetja Società Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche in Cementir (v nadaljnjem besedilu „podjetja Terni“). |
| --- | --- |

(1)

V zadevi, ki je evidentirana pod številko C 13/2006 (ex N 587/05) – Ugodnejše cene električne energije na Sardiniji, je bila Komisija seznanjena s podaljšanjem dveh ukrepov o odobritvi ugodnejših cen električne energije. Podaljšanje je bilo odobreno na podlagi odstavka 11 člena 11 zakonskega odloka (decreto-legge) št. 35/2005, ki je bil spremenjen v zakon št. 80 z dne 14. maja 2005 (v nadaljnjem besedilu „zakon št. 80/2005“) in je bilo izvedeno, ne da bi se prej o njem uradno obvestilo Komisijo. Prejemniki ugodnosti so proizvajalec aluminija Alcoa in trije nasledniki podjetja Società Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche in Cementir (v nadaljnjem besedilu „podjetja Terni“).

| (2) | Z dopisom z dne 23. decembra 2005 je Komisija zaprosila Italijo, naj posreduje informacije. Italija je odgovorila z dopisom z dne 24. februarja 2006. Italija je z dopisoma z dne 2. marca 2006 in 27. aprila 2006 predložila dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 23. decembra 2005 je Komisija zaprosila Italijo, naj posreduje informacije. Italija je odgovorila z dopisom z dne 24. februarja 2006. Italija je z dopisoma z dne 2. marca 2006 in 27. aprila 2006 predložila dodatna pojasnila.

| (3) | Z dopisom z dne 19. julija 2006 je Komisija sporočila Italiji, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede obeh shem in da je zadeva evidentirana pod številko C 36/2006. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 19. julija 2006 je Komisija sporočila Italiji, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES glede obeh shem in da je zadeva evidentirana pod številko C 36/2006.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih.

| (5) | Italija je odgovorila z dopisom z dne 25. oktobra 2006. Z dopisoma z dne 9. novembra 2006 in 7. decembra 2006 je predložila dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(5)

Italija je odgovorila z dopisom z dne 25. oktobra 2006. Z dopisoma z dne 9. novembra 2006 in 7. decembra 2006 je predložila dodatna pojasnila.

| (6) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank, ki jih je posredovala Italiji in ji dala možnost odgovora. Italija je odgovorila z dopisom z dne 22. decembra 2006. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank, ki jih je posredovala Italiji in ji dala možnost odgovora. Italija je odgovorila z dopisom z dne 22. decembra 2006.

| (7) | Z dopisom z dne 20. februarja 2007 je Komisija zaprosila Italijo za dodatna pojasnila in Italija jih je predložila z dopisi z dne 16. aprila 2007, 10. maja 2007 in 14. maja 2007. |
| --- | --- |

(7)

Z dopisom z dne 20. februarja 2007 je Komisija zaprosila Italijo za dodatna pojasnila in Italija jih je predložila z dopisi z dne 16. aprila 2007, 10. maja 2007 in 14. maja 2007.

| (8) | 18. septembra 2007 je bil spis razdeljen na del A, v katerem so obravnavana tri podjetja, na katera je bila razdeljena družba Società Terni (podjetja Terni), in del B, ki zadeva podjetje Alcoa. V tej odločbi je obravnavano izključno podaljšanje veljavnosti ugodnejših cen za podjetja Terni. |
| --- | --- |

(8)

18. septembra 2007 je bil spis razdeljen na del A, v katerem so obravnavana tri podjetja, na katera je bila razdeljena družba Società Terni (podjetja Terni), in del B, ki zadeva podjetje Alcoa. V tej odločbi je obravnavano izključno podaljšanje veljavnosti ugodnejših cen za podjetja Terni.

| (9) | Dopisi, ki zadevajo podjetje Alcoa, v tej odločbi niso navedeni. |
| --- | --- |

(9)

Dopisi, ki zadevajo podjetje Alcoa, v tej odločbi niso navedeni.

II.   PODROBEN OPIS UKREPA

| (10) | Odstavek 11 člena 11 zakona št. 80/2005 določa podaljšanje dveh ukrepov odobritve znižanja splošnih cen električne energije. Prejemniki ugodnosti teh dveh ukrepov, ki sta različnega značaja in bosta obravnavana ločeno, so proizvajalec aluminija Alcoa in tri podjetja, na katera je bila razdeljena družba Società Terni. |
| --- | --- |

(10)

Odstavek 11 člena 11 zakona št. 80/2005 določa podaljšanje dveh ukrepov odobritve znižanja splošnih cen električne energije. Prejemniki ugodnosti teh dveh ukrepov, ki sta različnega značaja in bosta obravnavana ločeno, so proizvajalec aluminija Alcoa in tri podjetja, na katera je bila razdeljena družba Società Terni.

| (11) | Z zakonom št. 1643 z dne 6. decembra 1962 (v nadaljnjem besedilu „zakon o nacionalizaciji“) je Italija nacionalizirala svoj elektroenergetski sektor. Zakon je določal prenos tedanjih italijanskih elektrarn na novoustanovljeno državno podjetje ENEL, ki naj bi imelo monopol pri proizvodnji, distribuciji in dobavljanju električne energije. |
| --- | --- |

(11)

Z zakonom št. 1643 z dne 6. decembra 1962 (v nadaljnjem besedilu „zakon o nacionalizaciji“) je Italija nacionalizirala svoj elektroenergetski sektor. Zakon je določal prenos tedanjih italijanskih elektrarn na novoustanovljeno državno podjetje ENEL, ki naj bi imelo monopol pri proizvodnji, distribuciji in dobavljanju električne energije.

| (12) | Med nacionalizacijo je bila družba Società Terni državno podjetje, ki se je ukvarjalo s proizvodnjo jekla, cementa in kemikalij. Država je podjetje učinkovito nadzorovala z večinskim deležem njegovega kapitala, ki je bil v rokah državnega holdinga IRI in državne skupine podjetij Finsider. Družba Società Terni je bila tudi lastnica in upravljavka hidroelektrarne.Večina proizvedene električne energije je bila uporabljena za proizvodne postopke v podjetju. |
| --- | --- |

(12)

Med nacionalizacijo je bila družba Società Terni državno podjetje, ki se je ukvarjalo s proizvodnjo jekla, cementa in kemikalij. Država je podjetje učinkovito nadzorovala z večinskim deležem njegovega kapitala, ki je bil v rokah državnega holdinga IRI in državne skupine podjetij Finsider. Družba Società Terni je bila tudi lastnica in upravljavka hidroelektrarne.Večina proizvedene električne energije je bila uporabljena za proizvodne postopke v podjetju.

| (13) | Z zakonom o nacionalizaciji je bilo določeno, da se podjetij, ki električno energijo proizvajajo predvsem za lastno uporabo (samoproizvajalci), praviloma ne nacionalizira in lahko obdržijo svojo električno infrastrukturo (3). Električna infrastruktura družbe Società Terni je bila zaradi svojega strateškega položaja v Italiji nacionalizirana, čeprav je imela družba status samoproizvajalca. Prenos električne infrastrukture na podjetje ENEL je bil določen v četrti alinei odstavka 5 člena 4 zakona o nacionalizaciji. |
| --- | --- |

(13)

Z zakonom o nacionalizaciji je bilo določeno, da se podjetij, ki električno energijo proizvajajo predvsem za lastno uporabo (samoproizvajalci), praviloma ne nacionalizira in lahko obdržijo svojo električno infrastrukturo (3). Električna infrastruktura družbe Società Terni je bila zaradi svojega strateškega položaja v Italiji nacionalizirana, čeprav je imela družba status samoproizvajalca. Prenos električne infrastrukture na podjetje ENEL je bil določen v četrti alinei odstavka 5 člena 4 zakona o nacionalizaciji.

| (14) | S predsedniško uredbo št. 1165/63 je Italija podjetju za prenos njegove električne infrastrukture odobrila nadomestilo. To je pomenilo ugodnejše cene električne energije za obdobje od leta 1963 do leta 1992. |
| --- | --- |

(14)

S predsedniško uredbo št. 1165/63 je Italija podjetju za prenos njegove električne infrastrukture odobrila nadomestilo. To je pomenilo ugodnejše cene električne energije za obdobje od leta 1963 do leta 1992.

| (15) | Leta 1964 je bila družba Società Terni razdeljena na tri podjetja: jeklarsko podjetje Terni Acciai Speciali, kemično podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche in podjetje za proizvodnjo cementa Cementir. Ta podjetja so bila pozneje privatizirana in so prešla v last podjetij ThyssenKrupp, Norsk Hydro in Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

Leta 1964 je bila družba Società Terni razdeljena na tri podjetja: jeklarsko podjetje Terni Acciai Speciali, kemično podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche in podjetje za proizvodnjo cementa Cementir. Ta podjetja so bila pozneje privatizirana in so prešla v last podjetij ThyssenKrupp, Norsk Hydro in Caltagirone.

| (16) | Kot je navedeno v točki (1) te odločbe, bodo podjetja, ki so nasledniki družbe Società Terni, v odločbi skupno imenovana „podjetja Terni“, prvotna družba pa „družba Società Terni“. Cena, ki je najprej veljala za družbo Società Terni in pozneje za podjetja Terni, bo v odločbi imenovana „cena Terni“. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v točki (1) te odločbe, bodo podjetja, ki so nasledniki družbe Società Terni, v odločbi skupno imenovana „podjetja Terni“, prvotna družba pa „družba Società Terni“. Cena, ki je najprej veljala za družbo Società Terni in pozneje za podjetja Terni, bo v odločbi imenovana „cena Terni“.

| (17) | Ugodnejše cene so pod enakimi pogoji še naprej veljale za tri podjetja Terni. Glavni prejemnik ugodnosti (glede količine finančno podprte električne energije v absolutnem smislu in tudi v razmerju do skupne porabe električne energije podjetja) je podjetje ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

(17)

Ugodnejše cene so pod enakimi pogoji še naprej veljale za tri podjetja Terni. Glavni prejemnik ugodnosti (glede količine finančno podprte električne energije v absolutnem smislu in tudi v razmerju do skupne porabe električne energije podjetja) je podjetje ThyssenKrupp.

| (18) | Obdobje veljavnosti posebnih cen je sovpadalo s splošnim obdobjem veljavnosti koncesij za hidroelektrarne (4) v Italiji, ki naj bi se izteklo leta 1992. Družbi Società Terni je bila za njeno hidroelektrarno dana koncesija z izjemnim obdobjem veljavnosti 60 let (običajno se koncesije dajejo za 30 let), ki naj bi se iztekla konec osemdesetih let. |
| --- | --- |

(18)

Obdobje veljavnosti posebnih cen je sovpadalo s splošnim obdobjem veljavnosti koncesij za hidroelektrarne (4) v Italiji, ki naj bi se izteklo leta 1992. Družbi Società Terni je bila za njeno hidroelektrarno dana koncesija z izjemnim obdobjem veljavnosti 60 let (običajno se koncesije dajejo za 30 let), ki naj bi se iztekla konec osemdesetih let.

| (19) | Leta 1991 je Italija z zakonom št. 9 z dne 9. januarja 1991„Izvedbene določbe za nov nacionalni energetski načrt: institucionalni vidiki, hidroelektrarne in omrežja, ogljikovodiki in geotermalna energija, samoproizvajalci in davčne določbe“ (v nadaljnjem besedilu „zakon št. 9/1991“) veljavne koncesije za hidroelektrarne podaljšala do leta 2001. Na podlagi odstavka 4 člena 20 zakona št. 9/1991 je Italija do leta 2001 podaljšala tudi veljavnost ugodnejših cen za podjetja Terni. V naslednjih šestih letih (od leta 2002 do leta 2007) naj bi se količina finančno podprte električne energije, ki se je dobavljala podjetjem Terni, postopno zmanjšala (dobava naj bi se postopno opustila), tako da podjetja konec leta 2007 ne bi več imela cenovnih ugodnosti. |
| --- | --- |

(19)

Leta 1991 je Italija z zakonom št. 9 z dne 9. januarja 1991„Izvedbene določbe za nov nacionalni energetski načrt: institucionalni vidiki, hidroelektrarne in omrežja, ogljikovodiki in geotermalna energija, samoproizvajalci in davčne določbe“ (v nadaljnjem besedilu „zakon št. 9/1991“) veljavne koncesije za hidroelektrarne podaljšala do leta 2001. Na podlagi odstavka 4 člena 20 zakona št. 9/1991 je Italija do leta 2001 podaljšala tudi veljavnost ugodnejših cen za podjetja Terni. V naslednjih šestih letih (od leta 2002 do leta 2007) naj bi se količina finančno podprte električne energije, ki se je dobavljala podjetjem Terni, postopno zmanjšala (dobava naj bi se postopno opustila), tako da podjetja konec leta 2007 ne bi več imela cenovnih ugodnosti.

| (20) | Zakon št. 9/1991 je bil sestavljen iz številnih določb, od katerih so nekatere obravnavale državno pomoč. Zakon št. 9/1991 je Italija predložila Komisiji skupaj z zakonom št. 10/1991 „Izvedbene določbe za nacionalni energetski načrt glede energetske učinkovitosti, prihrankov energije in razvoja obnovljivih virov energije“. Komisija je pomoč iz obeh zakonov v skladu s pravili o državni pomoči leta 1991 razglasila za združljivo (5). |
| --- | --- |

(20)

Zakon št. 9/1991 je bil sestavljen iz številnih določb, od katerih so nekatere obravnavale državno pomoč. Zakon št. 9/1991 je Italija predložila Komisiji skupaj z zakonom št. 10/1991 „Izvedbene določbe za nacionalni energetski načrt glede energetske učinkovitosti, prihrankov energije in razvoja obnovljivih virov energije“. Komisija je pomoč iz obeh zakonov v skladu s pravili o državni pomoči leta 1991 razglasila za združljivo (5).

| (21) | Pogoji za ugodnejše cene družbe Società Terni so bili določeni v členih 6, 7 in 8 predsedniške uredbe št. 1165/63 „Prenos infrastrukture, ki se jo uporablja za dejavnosti iz člena 1(1) zakona št. 1643 z dne 6. decembra 1962, ki jih izvaja družba Terni-società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A, na podjetje Ente Nazionale per l'Energia Elettrica“ (v nadaljnjem besedilu „DPR št. 1165/1963“). V DPR št. 1165/1963 je bilo določeno, da bo podjetje ENEL družbi Società Terni dobavljalo fiksno količino električne energije (1 025 000 MWh na leto), kar je bilo enakovredno porabi električne energije podjetja v letu 1961, in dodatno količino energije (595 000 MWh na leto), kar je ustrezalo pričakovani dodatni porabi električne energije podjetja zaradi vlaganj, ki so se začela, vendar še niso bila dokončana v letu 1962. |
| --- | --- |

(21)

Pogoji za ugodnejše cene družbe Società Terni so bili določeni v členih 6, 7 in 8 predsedniške uredbe št. 1165/63 „Prenos infrastrukture, ki se jo uporablja za dejavnosti iz člena 1(1) zakona št. 1643 z dne 6. decembra 1962, ki jih izvaja družba Terni-società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A, na podjetje Ente Nazionale per l'Energia Elettrica“ (v nadaljnjem besedilu „DPR št. 1165/1963“). V DPR št. 1165/1963 je bilo določeno, da bo podjetje ENEL družbi Società Terni dobavljalo fiksno količino električne energije (1 025 000 MWh na leto), kar je bilo enakovredno porabi električne energije podjetja v letu 1961, in dodatno količino energije (595 000 MWh na leto), kar je ustrezalo pričakovani dodatni porabi električne energije podjetja zaradi vlaganj, ki so se začela, vendar še niso bila dokončana v letu 1962.

| (22) | Ugodnejša cena je bila izračunana na podlagi primerjave dveh alternativnih metod, pri čemer naj bi se uporabilo tisto, ki je ugodnejša za podjetje.






  (a) | Alternativa 1 je temeljila na povprečni ceni električne energije, ki so jo proizvodne podružnice družbe Società Terni plačevale elektrarni podjetja (in je ustrezala proizvodnim stroškom hidroelektrarne družbe Terni). |
| --- | --- | --- |

(22)

Ugodnejša cena je bila izračunana na podlagi primerjave dveh alternativnih metod, pri čemer naj bi se uporabilo tisto, ki je ugodnejša za podjetje.

(a)

Alternativa 1 je temeljila na povprečni ceni električne energije, ki so jo proizvodne podružnice družbe Società Terni plačevale elektrarni podjetja (in je ustrezala proizvodnim stroškom hidroelektrarne družbe Terni).

| (b) | Alternativa 2 je bila povezana z referenčno ceno podjetja ENEL za stranko, ki ima enak status (samoproizvajalec) kot družba Società Terni. |
| --- | --- |

(b)

Alternativa 2 je bila povezana z referenčno ceno podjetja ENEL za stranko, ki ima enak status (samoproizvajalec) kot družba Società Terni.

| (23) | V praksi se je prva metoda uporabljala do leta 2000, ko je bilo treba zaradi sprememb v strukturi cen v Italiji, ki so bile posledica liberalizacije energetskega trga, začeti uporabljati drugo metodo. |
| --- | --- |

(23)

V praksi se je prva metoda uporabljala do leta 2000, ko je bilo treba zaradi sprememb v strukturi cen v Italiji, ki so bile posledica liberalizacije energetskega trga, začeti uporabljati drugo metodo.

| (24) | Leta 1997 se je začela natančno pregledovati struktura cen in uvedena je bila strukturirana cena, ki je bila sestavljena iz dveh delov: dela A, v katerem so bili fiksni in splošni stroški, ter dela B, ki je izražal variabilne stroške. Od 1. januarja 2000 je bila cena Terni dodeljena s kompenzacijskim elementom (componente compensativa), izračunanim kot vsota vseh sestavnih delov cene, ki je družbi Terni kot (navideznemu) samoproizvajalcu ni bilo treba plačevati (celotnega dela B in dela dela A). To se ujema z drugo od alternativnih metod, opisanih v uredbi št. 1165/63. |
| --- | --- |

(24)

Leta 1997 se je začela natančno pregledovati struktura cen in uvedena je bila strukturirana cena, ki je bila sestavljena iz dveh delov: dela A, v katerem so bili fiksni in splošni stroški, ter dela B, ki je izražal variabilne stroške. Od 1. januarja 2000 je bila cena Terni dodeljena s kompenzacijskim elementom (componente compensativa), izračunanim kot vsota vseh sestavnih delov cene, ki je družbi Terni kot (navideznemu) samoproizvajalcu ni bilo treba plačevati (celotnega dela B in dela dela A). To se ujema z drugo od alternativnih metod, opisanih v uredbi št. 1165/63.

| (25) | V spodnji tabeli je prikazano postopno zmanjševanje količine električne energije in moči, ki se je podjetjem Terni dobavljala po ugodnejši ceni, med obdobjem opuščanja dobave (od leta 2002 do leta 2007):







  Leto | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

V spodnji tabeli je prikazano postopno zmanjševanje količine električne energije in moči, ki se je podjetjem Terni dobavljala po ugodnejši ceni, med obdobjem opuščanja dobave (od leta 2002 do leta 2007):

Leto

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Na podlagi odstavka 11 člena 11 zakona št. 80/2005 je Italija prekinila opuščanje dobave in do leta 2010 ponovno podaljšala veljavnost dogovora o ceni Terni. Na podlagi odstavka 13 člena 11 zakona je ta ukrep začel veljati 1. januarja 2005. Kmalu zatem je Italija podaljšala veljavnost navadnih koncesij za hidroelektrarne do leta 2020 (6). |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi odstavka 11 člena 11 zakona št. 80/2005 je Italija prekinila opuščanje dobave in do leta 2010 ponovno podaljšala veljavnost dogovora o ceni Terni. Na podlagi odstavka 13 člena 11 zakona je ta ukrep začel veljati 1. januarja 2005. Kmalu zatem je Italija podaljšala veljavnost navadnih koncesij za hidroelektrarne do leta 2020 (6).

| (27) | Drugo podaljšanje veljavnosti cen je ukrep, zaradi katerega je Komisija sprožila formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe in ki je predmet te odločbe. |
| --- | --- |

(27)

Drugo podaljšanje veljavnosti cen je ukrep, zaradi katerega je Komisija sprožila formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe in ki je predmet te odločbe.

| (28) | Z zakonom št. 80/2005 je bilo določeno, da bodo imela podjetja Terni do leta 2010 glede dobavljenih količin električne energije (926 GWh za tri podjetja Terni) in njene cene (1,32 centa/kWh) enake ugodnosti, kot so jih uživala 31. decembra 2004. Količina dobavljene električne energije je trenutno razdeljena takole: podjetje ThyssenKrupp dobi 86 %, podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % in podjetje Cementir 4 % električne energije. |
| --- | --- |

(28)

Z zakonom št. 80/2005 je bilo določeno, da bodo imela podjetja Terni do leta 2010 glede dobavljenih količin električne energije (926 GWh za tri podjetja Terni) in njene cene (1,32 centa/kWh) enake ugodnosti, kot so jih uživala 31. decembra 2004. Količina dobavljene električne energije je trenutno razdeljena takole: podjetje ThyssenKrupp dobi 86 %, podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % in podjetje Cementir 4 % električne energije.

| (29) | Z zakonom št. 80/2005, kakor ga razlaga in izvaja italijanski regulativni organ za električno energijo in plin AEEG, je bil uveden tudi mehanizem indeksacije, na podlagi katerega bi se od 1. januarja 2006 ugodnejše cene vsako leto zvišale v skladu z zvišanji cen, ki bi jih ugotovili na evropskih borzah električne energije v Amsterdamu in Frankfurtu, vendar največ za 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Z zakonom št. 80/2005, kakor ga razlaga in izvaja italijanski regulativni organ za električno energijo in plin AEEG, je bil uveden tudi mehanizem indeksacije, na podlagi katerega bi se od 1. januarja 2006 ugodnejše cene vsako leto zvišale v skladu z zvišanji cen, ki bi jih ugotovili na evropskih borzah električne energije v Amsterdamu in Frankfurtu, vendar največ za 4 %.

| (30) | Ugodnejšo ceno Terni je sprva upravljalo in plačevalo državno podjetje ENEL, ki je imelo monopolni položaj pri proizvodnji, prenosu, uvozu, distribuciji in dobavi električne energije v Italiji. |
| --- | --- |

(30)

Ugodnejšo ceno Terni je sprva upravljalo in plačevalo državno podjetje ENEL, ki je imelo monopolni položaj pri proizvodnji, prenosu, uvozu, distribuciji in dobavi električne energije v Italiji.

| (31) | Leta 2002, ko se je trg z električno energijo postopno liberaliziral in podjetje ENEL ni več imelo monopolnega položaja, se je finančno breme zaradi sistemov ugodnejših cen s podjetja ENEL preneslo na vse uporabnike električne energije (7). Kompenzacijske elemente, do katerih so imela pravico podjetja Terni, so založili distributerji električne energije, in tem jih je nato povrnil državni organ Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (Izravnalni sklad za energetski sektor, v nadaljnjem besedilu „sklad Cassa Conguaglio“) na podlagi drugih dajatev, zbranih s sestavnim delom A4 cene električne energije, ki je ena od stroškovnih postavk na računu za električno energijo. |
| --- | --- |

(31)

Leta 2002, ko se je trg z električno energijo postopno liberaliziral in podjetje ENEL ni več imelo monopolnega položaja, se je finančno breme zaradi sistemov ugodnejših cen s podjetja ENEL preneslo na vse uporabnike električne energije (7). Kompenzacijske elemente, do katerih so imela pravico podjetja Terni, so založili distributerji električne energije, in tem jih je nato povrnil državni organ Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (Izravnalni sklad za energetski sektor, v nadaljnjem besedilu „sklad Cassa Conguaglio“) na podlagi drugih dajatev, zbranih s sestavnim delom A4 cene električne energije, ki je ena od stroškovnih postavk na računu za električno energijo.

| (32) | Leta 2004 je AEEG administrativno upravljanje shem posebnih cen v celoti prepustil skladu Cassa Conguaglio. (8) Od septembra 2004 podjetja Terni za električno energijo, ki jo kupujejo (na liberaliziranem trgu), plačujejo tržno ceno in od sklada Cassa Conguaglio prejemajo povračilo v višini razlike med plačano ceno in ugodnejšo ceno, do katere so upravičena (kompenzacijski sestavni del), od razlike pa se odštejejo stroški prevoza, merjenja in prodaje. Stroške z drugimi dajatvami iz odstavka (31) zgoraj plačujejo uporabniki električne energije v Italiji. |
| --- | --- |

(32)

Leta 2004 je AEEG administrativno upravljanje shem posebnih cen v celoti prepustil skladu Cassa Conguaglio. (8) Od septembra 2004 podjetja Terni za električno energijo, ki jo kupujejo (na liberaliziranem trgu), plačujejo tržno ceno in od sklada Cassa Conguaglio prejemajo povračilo v višini razlike med plačano ceno in ugodnejšo ceno, do katere so upravičena (kompenzacijski sestavni del), od razlike pa se odštejejo stroški prevoza, merjenja in prodaje. Stroške z drugimi dajatvami iz odstavka (31) zgoraj plačujejo uporabniki električne energije v Italiji.

| (33) | Ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, je AEEG z odločbo (delibera) št. 190/06 plačila na podlagi zakona št. 80/2005 pogojil z določbo, da morajo podjetja Terni predložiti garancijo za kritje tveganja vračila pomoči. |
| --- | --- |

(33)

Ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, je AEEG z odločbo (delibera) št. 190/06 plačila na podlagi zakona št. 80/2005 pogojil z določbo, da morajo podjetja Terni predložiti garancijo za kritje tveganja vračila pomoči.

| (34) | V isti odločbi je AEEG kot alternativo predvidel možnost predplačila zneskov pomoči v letu 2006, ki bi zapadli v plačilo do izteka veljavnosti predhodnega dogovora (leta 2007) na podlagi zakona št. 9/1991. Za te zneske AEEG ni zahteval garancije. To možnost so podjetja Terni izkoristila in jo je AEEG izvedel. |
| --- | --- |

(34)

V isti odločbi je AEEG kot alternativo predvidel možnost predplačila zneskov pomoči v letu 2006, ki bi zapadli v plačilo do izteka veljavnosti predhodnega dogovora (leta 2007) na podlagi zakona št. 9/1991. Za te zneske AEEG ni zahteval garancije. To možnost so podjetja Terni izkoristila in jo je AEEG izvedel.

| (35) | Razen predplačil iz odstavka (34) zgoraj so podjetja za vsa druga plačila, ki so jih prejela od sklada Cassa Conguaglio na podlagi zakona št. 80/2005, predložila garancijo. |
| --- | --- |

(35)

Razen predplačil iz odstavka (34) zgoraj so podjetja za vsa druga plačila, ki so jih prejela od sklada Cassa Conguaglio na podlagi zakona št. 80/2005, predložila garancijo.

III.   ODLOČITEV O SPROŽITVI POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE ES

| (36) | Za odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave so bili odločilni razlogi, ki so opisani v točkah od (37) do (41). |
| --- | --- |

(36)

Za odločitev Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave so bili odločilni razlogi, ki so opisani v točkah od (37) do (41).

| (37) | Komisija dvomi, da bi ceno lahko obravnavali kot kompenzacijski ukrep, saj je bila družba Società Terni med nacionalizacijo podjetje v državni lasti. Glede na to, da država ne more razlastiti samo sebe, Komisija dvomi, da bi si prenos infrastrukture družbe Società Terni na podjetje ENEL lahko razlagali kot razlastitev, zaradi katere bi bila družba Società Terni upravičena do nadomestila, in domneva, da bi se tak prenos dejansko lahko štel samo za prestrukturiranje državne infrastrukture. |
| --- | --- |

(37)

Komisija dvomi, da bi ceno lahko obravnavali kot kompenzacijski ukrep, saj je bila družba Società Terni med nacionalizacijo podjetje v državni lasti. Glede na to, da država ne more razlastiti samo sebe, Komisija dvomi, da bi si prenos infrastrukture družbe Società Terni na podjetje ENEL lahko razlagali kot razlastitev, zaradi katere bi bila družba Società Terni upravičena do nadomestila, in domneva, da bi se tak prenos dejansko lahko štel samo za prestrukturiranje državne infrastrukture.

| (38) | Komisija je zavzela stališče, da bi še vedno dvomila o sorazmernosti tega nadomestila glede na finančno škodo, ki jo je utrpela družba Società Terni, tudi če bi ukrepu priznala značaj nadomestila. Komisija še zlasti dvomi, da je nadomestilo po 44 letih še vedno upravičeno. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je zavzela stališče, da bi še vedno dvomila o sorazmernosti tega nadomestila glede na finančno škodo, ki jo je utrpela družba Società Terni, tudi če bi ukrepu priznala značaj nadomestila. Komisija še zlasti dvomi, da je nadomestilo po 44 letih še vedno upravičeno.

| (39) | Komisija je poudarila, da se zdi, da se je narava cene spremenila, ko je podjetje ENEL prenehalo upravljati shemo in nositi njeno finančno breme. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je poudarila, da se zdi, da se je narava cene spremenila, ko je podjetje ENEL prenehalo upravljati shemo in nositi njeno finančno breme.

| (40) | Komisija se je pri svoji odločitvi o sprožitvi postopka oprla tudi na Odločbo ESPJ št. 83/396: Odločbo Komisije z dne 29. junija 1983 o pomoči, ki jo italijanska vlada namerava odobriti nekaterim proizvajalcem jekla, (9) ki je preprečila, da bi se takšna pomoč odobrila družbi Società Terni, in na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v Zadevi C 99/92, (10) v kateri je Sodišče prej omenjeno odločbo ESPJ potrdilo kot dokaz, da je bilo za ceno Terni že prej ugotovljeno, da pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(40)

Komisija se je pri svoji odločitvi o sprožitvi postopka oprla tudi na Odločbo ESPJ št. 83/396: Odločbo Komisije z dne 29. junija 1983 o pomoči, ki jo italijanska vlada namerava odobriti nekaterim proizvajalcem jekla, (9) ki je preprečila, da bi se takšna pomoč odobrila družbi Società Terni, in na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v Zadevi C 99/92, (10) v kateri je Sodišče prej omenjeno odločbo ESPJ potrdilo kot dokaz, da je bilo za ceno Terni že prej ugotovljeno, da pomeni državno pomoč.

| (41) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija poudarila tudi, da podjetje ThyssenKrupp še ni vrnilo državne pomoči, ki mu jo je odobrila Italija in je bila razglašena za nezdružljivo, (11) in zato v skladu s sodno prakso Deggendorf (12) ne more prejemati dodatne državne pomoči. |
| --- | --- |

(41)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija poudarila tudi, da podjetje ThyssenKrupp še ni vrnilo državne pomoči, ki mu jo je odobrila Italija in je bila razglašena za nezdružljivo, (11) in zato v skladu s sodno prakso Deggendorf (12) ne more prejemati dodatne državne pomoči.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (42) | Večina pripomb, ki so jih podjetja Terni predložila o delovanju družbe Società Terni kot javni ustanovi za izvajanje gospodarskih storitev (ente pubblico economico), naravi poslovanja, ki je povzročilo prenos infrastrukture podjetja, kompenzacijskem značaju cene, razlagi odločbe ESPJ in sodbe SES ter o vlogi, ki jo je imel sklad Cassa Conguaglio, večinoma ustreza pripombam Italije, ki so povzete v točkah od (52) do (69). Zato se v točkah od (43) do (51) te odločbe poroča samo o bistvenih in dodatnih pripombah, ki so jih predložila podjetja Terni. |
| --- | --- |

(42)

Večina pripomb, ki so jih podjetja Terni predložila o delovanju družbe Società Terni kot javni ustanovi za izvajanje gospodarskih storitev (ente pubblico economico), naravi poslovanja, ki je povzročilo prenos infrastrukture podjetja, kompenzacijskem značaju cene, razlagi odločbe ESPJ in sodbe SES ter o vlogi, ki jo je imel sklad Cassa Conguaglio, večinoma ustreza pripombam Italije, ki so povzete v točkah od (52) do (69). Zato se v točkah od (43) do (51) te odločbe poroča samo o bistvenih in dodatnih pripombah, ki so jih predložila podjetja Terni.

| (43) | V skladu s pripombami podjetij Terni je cena zakonito nadomestilo, do katerega je bila družba Società Terni upravičena po razlastitvi svoje infrastrukture, in ga zato ni mogoče označiti za državno pomoč. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s pripombami podjetij Terni je cena zakonito nadomestilo, do katerega je bila družba Società Terni upravičena po razlastitvi svoje infrastrukture, in ga zato ni mogoče označiti za državno pomoč.

| (44) | Glede ustreznosti nadomestila podjetja Terni v svojih pripombah povzemajo zgodovino cene in poudarjajo, da je bila veljavnost cene Terni po letu 1991 vedno podaljšana hkrati s splošnim podaljšanjem koncesij za hidroelektrarne drugim proizvajalcem in je bila tako skladna z načelom, da ne sme biti razlikovanja med podjetji Terni in drugimi samoproizvajalci, ki niso bili razlaščeni in so zato lahko še naprej proizvajali in uporabljali električno energijo po zelo nizki ceni. |
| --- | --- |

(44)

Glede ustreznosti nadomestila podjetja Terni v svojih pripombah povzemajo zgodovino cene in poudarjajo, da je bila veljavnost cene Terni po letu 1991 vedno podaljšana hkrati s splošnim podaljšanjem koncesij za hidroelektrarne drugim proizvajalcem in je bila tako skladna z načelom, da ne sme biti razlikovanja med podjetji Terni in drugimi samoproizvajalci, ki niso bili razlaščeni in so zato lahko še naprej proizvajali in uporabljali električno energijo po zelo nizki ceni.

| (45) | Podjetja Terni poudarjajo tudi, da denarni zneski, ki so jih prejela zaradi nižje cene električne energije, niso nikoli presegli razlike med stroški kupovanja energije na trgu in stroški lastne proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

(45)

Podjetja Terni poudarjajo tudi, da denarni zneski, ki so jih prejela zaradi nižje cene električne energije, niso nikoli presegli razlike med stroški kupovanja energije na trgu in stroški lastne proizvodnje električne energije.

| (46) | Podjetja Terni trdijo, da ukrep iz spodaj povzetih razlogov nima vpliva na trgovino med državami članicami.






  (a) | Podjetje Cementir: V svoji tovarni v mestu Spoleto (v tovarni, ki je prejemnica ugodnosti cene) podjetje Cementir izdeluje in trži v glavnem cement, ki se uporablja v gradbeni industriji. Cement je težko nadomestiti z drugimi izdelki. Ker prevoz cementa ni gospodaren, je geografski trg za cement regionalen ali večregionalen. Uvoz cementa v Italijo je zanemarljiv, saj pokrije le 5 % vsega povpraševanja po cementu v Italiji, podjetje Cementir pa ves cement, ki ga izdela v svoji tovarni v Spoletu, trži v osrednji Italiji. |
| --- | --- | --- |

(46)

Podjetja Terni trdijo, da ukrep iz spodaj povzetih razlogov nima vpliva na trgovino med državami članicami.

(a)

Podjetje Cementir: V svoji tovarni v mestu Spoleto (v tovarni, ki je prejemnica ugodnosti cene) podjetje Cementir izdeluje in trži v glavnem cement, ki se uporablja v gradbeni industriji. Cement je težko nadomestiti z drugimi izdelki. Ker prevoz cementa ni gospodaren, je geografski trg za cement regionalen ali večregionalen. Uvoz cementa v Italijo je zanemarljiv, saj pokrije le 5 % vsega povpraševanja po cementu v Italiji, podjetje Cementir pa ves cement, ki ga izdela v svoji tovarni v Spoletu, trži v osrednji Italiji.

| (b) | Podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche: Tovarna, ki je prejemnica ugodnosti cene, proizvaja amoniak in dušikovo kislino. Amoniak se lahko gospodarno prevaža samo po morju in pod pogojem, da imajo pristanišča primerno opremo za njegovo skladiščenje. V osrednji Italiji ni takih skladiščnih obratov. Enako velja za dušikovo kislino. Zato podjetja Terni trdijo, da je geografski trg v najboljšem primeru nacionalen. Domača proizvodnja v celoti izpolnjuje nacionalne potrebe in trgovinskih tokov ni. |
| --- | --- |

(b)

Podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche: Tovarna, ki je prejemnica ugodnosti cene, proizvaja amoniak in dušikovo kislino. Amoniak se lahko gospodarno prevaža samo po morju in pod pogojem, da imajo pristanišča primerno opremo za njegovo skladiščenje. V osrednji Italiji ni takih skladiščnih obratov. Enako velja za dušikovo kislino. Zato podjetja Terni trdijo, da je geografski trg v najboljšem primeru nacionalen. Domača proizvodnja v celoti izpolnjuje nacionalne potrebe in trgovinskih tokov ni.

| (c) | Podjetje ThyssenKrupp: Podjetja Terni trdijo, da je trg za distribucijo (ne za proizvodnjo ali prodajo) izdelkov iz jekla nacionalen. Zlasti tovarna podjetja ThyssenKrupp, ki je prejemnica ugodnosti cene Terni, samo 6 % svoje proizvodnje trži v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(c)

Podjetje ThyssenKrupp: Podjetja Terni trdijo, da je trg za distribucijo (ne za proizvodnjo ali prodajo) izdelkov iz jekla nacionalen. Zlasti tovarna podjetja ThyssenKrupp, ki je prejemnica ugodnosti cene Terni, samo 6 % svoje proizvodnje trži v Evropski uniji.

| (47) | Podjetja Terni imajo upravičena pričakovanja iz dveh razlogov.






  (a) | Prvič, italijanski organi oblasti so v dopisu AEEG izrecno potrdili, da ima cena značaj nadomestila in da o podaljšanju veljavne sheme cen v skladu s pravili o državni pomoči ni treba prej uradno obvestiti Komisije (13). |
| --- | --- | --- |

(47)

Podjetja Terni imajo upravičena pričakovanja iz dveh razlogov.

(a)

Prvič, italijanski organi oblasti so v dopisu AEEG izrecno potrdili, da ima cena značaj nadomestila in da o podaljšanju veljavne sheme cen v skladu s pravili o državni pomoči ni treba prej uradno obvestiti Komisije (13).

| (b) | Drugič, Komisija ni dvomila o ukrepu, niti ko je bil prvič podaljšan z zakonom št. 9/1991 (kar je odobrila v Zadevi NN 52/1991) niti ko so bile v drugem postopku državne pomoči (C13/06) predložene informacije o drugem podaljšanju. |
| --- | --- |

(b)

Drugič, Komisija ni dvomila o ukrepu, niti ko je bil prvič podaljšan z zakonom št. 9/1991 (kar je odobrila v Zadevi NN 52/1991) niti ko so bile v drugem postopku državne pomoči (C13/06) predložene informacije o drugem podaljšanju.

| (48) | Poleg tega podjetja Terni v zvezi s tem trdijo, da so italijanski organi oblasti, ko so Komisijo uradno obvestili o odstavku 12 člena 11 zakona št. 80/2005 (o vzpostavitvi ugodnejših cen za nekatera energetsko intenzivna podjetja na Sardiniji, Zadeva št. C 13/06), predložili tudi informacije in pojasnila o ceni Terni, tako da se uradno obvestilo v smislu odstavka 5 člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES lahko šteje za popolno (14). Komisija v dveh mesecih ni sprejela odločitve, in zato se mora za ceno – tudi če bi jo bilo treba obravnavati kot državno pomoč, quod non – šteti, da je bila odobrena na podlagi odstavka 5 člena 4 Uredbe (ES) št. 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega podjetja Terni v zvezi s tem trdijo, da so italijanski organi oblasti, ko so Komisijo uradno obvestili o odstavku 12 člena 11 zakona št. 80/2005 (o vzpostavitvi ugodnejših cen za nekatera energetsko intenzivna podjetja na Sardiniji, Zadeva št. C 13/06), predložili tudi informacije in pojasnila o ceni Terni, tako da se uradno obvestilo v smislu odstavka 5 člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES lahko šteje za popolno (14). Komisija v dveh mesecih ni sprejela odločitve, in zato se mora za ceno – tudi če bi jo bilo treba obravnavati kot državno pomoč, quod non – šteti, da je bila odobrena na podlagi odstavka 5 člena 4 Uredbe (ES) št. 659/1999 (15).

| (49) | Podjetja Terni poudarjajo, da njihovo dobro vero dokazuje dejstvo, da podjetje ThyssenKrupp zagotovo ne bi veliko vlagalo v območje Terni, če bi o združljivosti cene obstajali dvomi. |
| --- | --- |

(49)

Podjetja Terni poudarjajo, da njihovo dobro vero dokazuje dejstvo, da podjetje ThyssenKrupp zagotovo ne bi veliko vlagalo v območje Terni, če bi o združljivosti cene obstajali dvomi.

| (50) | Podjetja Terni opozarjajo, da bi bila, če ne bi bilo zakona št. 80/2005, do ugodnejših cen do 31. decembra 2007 upravičena na podlagi odstavka 4 člena 20 zakona št. 9/1991 (ki ga je odobrila Komisija). AEEG je pooblastil sklad Cassa Conguaglio, naj leta 2006 (kot predplačilo) izplača samo zneske, ki bi zapadli v plačilo leta 2007 (16). Zato se morajo zneski, ki so bili prejeti do 31. decembra 2006, šteti za odobrene. Kot pravijo podjetja, se določbe zakonskega odloka št. 80/2005 dejansko niso uporabljale za te zneske. |
| --- | --- |

(50)

Podjetja Terni opozarjajo, da bi bila, če ne bi bilo zakona št. 80/2005, do ugodnejših cen do 31. decembra 2007 upravičena na podlagi odstavka 4 člena 20 zakona št. 9/1991 (ki ga je odobrila Komisija). AEEG je pooblastil sklad Cassa Conguaglio, naj leta 2006 (kot predplačilo) izplača samo zneske, ki bi zapadli v plačilo leta 2007 (16). Zato se morajo zneski, ki so bili prejeti do 31. decembra 2006, šteti za odobrene. Kot pravijo podjetja, se določbe zakonskega odloka št. 80/2005 dejansko niso uporabljale za te zneske.

| (51) | Glede na sodno prakso Deggendorf je podjetje ThyssenKrupp na podlagi dogovora o znesku, ki ga je treba vrniti, načeloma pripravljeno vrniti pomoč. |
| --- | --- |

(51)

Glede na sodno prakso Deggendorf je podjetje ThyssenKrupp na podlagi dogovora o znesku, ki ga je treba vrniti, načeloma pripravljeno vrniti pomoč.

V.   PRIPOMBE ITALIJE

| (52) | Italija trdi, da je bila nacionalizacija električne infrastrukture družbe Terni glede na splošno pravilo iz zakona o nacionalizaciji, v skladu s katerim se samoproizvajalci ne razlaščajo, izjema. Zakon o nacionalizaciji iz leta 1962 je bil sprejet na podlagi člena 43 italijanske ustave, v skladu s katerim se nekatera podjetja, ki opravljajo storitve temeljnega pomena za javno korist, ali podjetja v energetskem sektorju z razlastitvijo lahko prenesejo na državo, če se jim izplača nadomestilo. |
| --- | --- |

(52)

Italija trdi, da je bila nacionalizacija električne infrastrukture družbe Terni glede na splošno pravilo iz zakona o nacionalizaciji, v skladu s katerim se samoproizvajalci ne razlaščajo, izjema. Zakon o nacionalizaciji iz leta 1962 je bil sprejet na podlagi člena 43 italijanske ustave, v skladu s katerim se nekatera podjetja, ki opravljajo storitve temeljnega pomena za javno korist, ali podjetja v energetskem sektorju z razlastitvijo lahko prenesejo na državo, če se jim izplača nadomestilo.

| (53) | Glede dvomov Komisije o možnosti razlastitve infrastrukture, ki je v lasti državnega podjetja, Italija trdi, da niti člen 42 niti člen 43 ustave pojma razlastitve ne omejujeta na zasebno lastnino. Kot pravi Italija, je bila razlastitev električne panoge družbe Società Terni predpisana z zakonom, saj je družbo Terni nadzirala javna ustanova za izvajanje gospodarskih storitev (ente pubblico economico), ki je v nasprotju z navadno javno ustanovo (ente pubblico) morala poslovati po tržnih načelih. V zakonu o nacionalizaciji ni bilo predvideno nadomestilo za podjetja, ki jih upravljajo javni subjekti v ožjem smislu, kar pa zaradi drugačnega statusa družbe Terni in njenega načina poslovanja ni veljalo za to družbo. |
| --- | --- |

(53)

Glede dvomov Komisije o možnosti razlastitve infrastrukture, ki je v lasti državnega podjetja, Italija trdi, da niti člen 42 niti člen 43 ustave pojma razlastitve ne omejujeta na zasebno lastnino. Kot pravi Italija, je bila razlastitev električne panoge družbe Società Terni predpisana z zakonom, saj je družbo Terni nadzirala javna ustanova za izvajanje gospodarskih storitev (ente pubblico economico), ki je v nasprotju z navadno javno ustanovo (ente pubblico) morala poslovati po tržnih načelih. V zakonu o nacionalizaciji ni bilo predvideno nadomestilo za podjetja, ki jih upravljajo javni subjekti v ožjem smislu, kar pa zaradi drugačnega statusa družbe Terni in njenega načina poslovanja ni veljalo za to družbo.

| (54) | Glede lastniške strukture družbe Terni Italija poudarja, da je bila družba Terni delniška družba, v kateri je imela država večinski delež, vendar pa so bili lastniki kapitala tudi številni zasebni vlagatelji. Italija je predložila dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je bil kapital družbe Terni delno tudi v rokah zasebnikov in da je podjetje kotiralo na borzi. |
| --- | --- |

(54)

Glede lastniške strukture družbe Terni Italija poudarja, da je bila družba Terni delniška družba, v kateri je imela država večinski delež, vendar pa so bili lastniki kapitala tudi številni zasebni vlagatelji. Italija je predložila dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je bil kapital družbe Terni delno tudi v rokah zasebnikov in da je podjetje kotiralo na borzi.

| (55) | Če bi družbi Terni odvzela enako pravico do ustreznega nadomestila, kot bi jo imelo zasebno podjetje, bi s tem, kot pravi Italija, kršila načelo nevtralnosti lastništva, ki ga vsebuje člen 295 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(55)

Če bi družbi Terni odvzela enako pravico do ustreznega nadomestila, kot bi jo imelo zasebno podjetje, bi s tem, kot pravi Italija, kršila načelo nevtralnosti lastništva, ki ga vsebuje člen 295 Pogodbe ES.

| (56) | Italija navaja številne odločitve pritožbenega sodišča Corte di Cassazione in državnega sveta Consiglio di Stato, pri čemer sta oba organa potrdila, da je bil namen cene Terni podjetje obravnavati enako kot samoproizvajalce, ki električno energijo proizvajajo iz obnovljivih virov energije, in zato cene ni bilo mogoče zviševati z dodatki, ki ne bi veljali za samoproizvajalce. |
| --- | --- |

(56)

Italija navaja številne odločitve pritožbenega sodišča Corte di Cassazione in državnega sveta Consiglio di Stato, pri čemer sta oba organa potrdila, da je bil namen cene Terni podjetje obravnavati enako kot samoproizvajalce, ki električno energijo proizvajajo iz obnovljivih virov energije, in zato cene ni bilo mogoče zviševati z dodatki, ki ne bi veljali za samoproizvajalce.

| (57) | V zvezi z drugimi proizvajalci električne energije, ki so bili tudi razlaščeni, Italija poudarja, da so bili razen družbe Terni vsi razlaščeni proizvajalci podjetja, ki so se ukvarjala izključno ali predvsem s proizvodnjo, uvozom ali dobavo električne energije. Praviloma je nadomestilo, ki ga je plačala država, izražalo tržno vrednost infrastrukture, ki je bila na podlagi vrste podjetja izračunana na različne načine. Neto knjigovodska vrednost infrastrukture je bila vzeta kot referenčna vrednost, ki se je popravila na podlagi drugih dejavnikov, ki jih Italija ni podrobno opisala. Po pripombah Italije je mogoče sklepati, da je na izračun nadomestila za proizvajalce hidroelektrične energije vplivalo preostalo obdobje veljavnosti koncesije. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi z drugimi proizvajalci električne energije, ki so bili tudi razlaščeni, Italija poudarja, da so bili razen družbe Terni vsi razlaščeni proizvajalci podjetja, ki so se ukvarjala izključno ali predvsem s proizvodnjo, uvozom ali dobavo električne energije. Praviloma je nadomestilo, ki ga je plačala država, izražalo tržno vrednost infrastrukture, ki je bila na podlagi vrste podjetja izračunana na različne načine. Neto knjigovodska vrednost infrastrukture je bila vzeta kot referenčna vrednost, ki se je popravila na podlagi drugih dejavnikov, ki jih Italija ni podrobno opisala. Po pripombah Italije je mogoče sklepati, da je na izračun nadomestila za proizvajalce hidroelektrične energije vplivalo preostalo obdobje veljavnosti koncesije.

| (58) | Italija trdi, da niti prvotni dogovor o ceni, na podlagi katerega je družba Terni zaradi razlastitve svoje infrastrukture prejemala zakonito nadomestilo, niti nadaljnja podaljšanja tega dogovora ne pomenijo državne pomoči. Italija svojo trditev utemeljuje z navajanjem številnih odločitev Sodišča Evropskih skupnosti, ki se nanašajo na nekatere oblike nadomestil za podjetja, ki niso pomoč, (17) predvsem nadomestil za škodo in opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(58)

Italija trdi, da niti prvotni dogovor o ceni, na podlagi katerega je družba Terni zaradi razlastitve svoje infrastrukture prejemala zakonito nadomestilo, niti nadaljnja podaljšanja tega dogovora ne pomenijo državne pomoči. Italija svojo trditev utemeljuje z navajanjem številnih odločitev Sodišča Evropskih skupnosti, ki se nanašajo na nekatere oblike nadomestil za podjetja, ki niso pomoč, (17) predvsem nadomestil za škodo in opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (59) | Glede odobritve cene Terni z državno pomočjo Italija poudarja, da je bil zakon št. 9/1991 o prvem podaljšanju veljavnosti cene pravilno priglašen Komisiji, ta pa ga je odobrila. Poznejša podaljšanja veljavnosti cene, ki so sovpadala s podaljšanji hidroelektričnih koncesij proizvajalcem hidroelektrične energije, so temeljila na enaki logiki, ki je Komisija nikoli ni izpodbijala. Zato je treba ceno Terni, kot pravi Italija, šteti za dejanski ukrep, ki ni pomoč. |
| --- | --- |

(59)

Glede odobritve cene Terni z državno pomočjo Italija poudarja, da je bil zakon št. 9/1991 o prvem podaljšanju veljavnosti cene pravilno priglašen Komisiji, ta pa ga je odobrila. Poznejša podaljšanja veljavnosti cene, ki so sovpadala s podaljšanji hidroelektričnih koncesij proizvajalcem hidroelektrične energije, so temeljila na enaki logiki, ki je Komisija nikoli ni izpodbijala. Zato je treba ceno Terni, kot pravi Italija, šteti za dejanski ukrep, ki ni pomoč.

| (60) | Italija poudarja, da je vedno ravnala v dobri veri. O spornem podaljšanju dogovora o ceni za družbo Terni na podlagi člena 88(3) ni uradno obvestila Komisije, saj po njenem mnenju ni pomenilo državne pomoči. Vendar pa Italija opozarja, da je Komisijo obvestila o tem ukrepu (s poročilom iz novembra 2005 in z dopisom iz februarja 2006). |
| --- | --- |

(60)

Italija poudarja, da je vedno ravnala v dobri veri. O spornem podaljšanju dogovora o ceni za družbo Terni na podlagi člena 88(3) ni uradno obvestila Komisije, saj po njenem mnenju ni pomenilo državne pomoči. Vendar pa Italija opozarja, da je Komisijo obvestila o tem ukrepu (s poročilom iz novembra 2005 in z dopisom iz februarja 2006).

| (61) | Glede političnih razlogov za drugo podaljšanje Italija trdi, da je cena potrebna za vzpostavitev enakih pogojev delovanja za energetsko intenzivna podjetja v Italiji in njihove konkurente v EU (18), ki tudi uživajo ugodnosti nižjih cen električne energije (na podlagi cen ali pogodb), dokler tekoči infrastrukturni projekti za proizvodnjo in prevoz električne industrije ne bodo končani. Če bi ceno ukinili, bi zadevna podjetja svojo proizvodnjo preselila v države zunaj EU. To bi neizogibno povzročilo industrijsko krizo in veliko izgubo delovnih mest na prizadetih območjih. Zato je na podaljšanje veljavnosti cene, kot pravi Italija, treba gledati kot na prehodno rešitev. Italija navaja sklepe Skupine na visoki ravni za konkurenčnost, energijo in okolje (19), da bi bila dolgoročna rešitev izboljšanje medsebojnega povezovanja in infrastrukture, srednjeročna rešitev pa dolgoročne pogodbe o dobavljanju ter partnerstvo med odjemalci in dobavitelji/proizvajalci električne energije. |
| --- | --- |

(61)

Glede političnih razlogov za drugo podaljšanje Italija trdi, da je cena potrebna za vzpostavitev enakih pogojev delovanja za energetsko intenzivna podjetja v Italiji in njihove konkurente v EU (18), ki tudi uživajo ugodnosti nižjih cen električne energije (na podlagi cen ali pogodb), dokler tekoči infrastrukturni projekti za proizvodnjo in prevoz električne industrije ne bodo končani. Če bi ceno ukinili, bi zadevna podjetja svojo proizvodnjo preselila v države zunaj EU. To bi neizogibno povzročilo industrijsko krizo in veliko izgubo delovnih mest na prizadetih območjih. Zato je na podaljšanje veljavnosti cene, kot pravi Italija, treba gledati kot na prehodno rešitev. Italija navaja sklepe Skupine na visoki ravni za konkurenčnost, energijo in okolje (19), da bi bila dolgoročna rešitev izboljšanje medsebojnega povezovanja in infrastrukture, srednjeročna rešitev pa dolgoročne pogodbe o dobavljanju ter partnerstvo med odjemalci in dobavitelji/proizvajalci električne energije.

| (62) | Glede odsotnosti čezmernega nadomestila je Italija predložila naslednje pripombe: Če bi družba Terni obdržala svojo električno infrastrukturo, bi del svoje energije lahko prodala tretjim osebam in tako imela dodatni dobiček. Škoda, ki jo je utrpela družba Terni, je zaradi visoke rasti cen električne energije v preteklosti še večja. Proces liberalizacije energetskih trgov, ki še vedno ni končan, še ni prinesel rezultatov v smislu konkurenčnih cen električne energije, zato je treba družbi Terni še vedno izplačevati nadomestilo. Podjetja Terni električno energijo trenutno plačujejo po ceni (med 40 in 72 EUR/MWh), ki večinoma ustreza cenam, po katerih električno energijo plačujejo podjetja v EU z enako porabo. Če bi družba Terni obdržala svojo infrastrukturo, bi za MWh samoproizvedene električne energije plačevala med 5 in 7 EUR. Zato Italija ugotavlja, da cena ne vsebuje čezmernega nadomestila. |
| --- | --- |

(62)

Glede odsotnosti čezmernega nadomestila je Italija predložila naslednje pripombe: Če bi družba Terni obdržala svojo električno infrastrukturo, bi del svoje energije lahko prodala tretjim osebam in tako imela dodatni dobiček. Škoda, ki jo je utrpela družba Terni, je zaradi visoke rasti cen električne energije v preteklosti še večja. Proces liberalizacije energetskih trgov, ki še vedno ni končan, še ni prinesel rezultatov v smislu konkurenčnih cen električne energije, zato je treba družbi Terni še vedno izplačevati nadomestilo. Podjetja Terni električno energijo trenutno plačujejo po ceni (med 40 in 72 EUR/MWh), ki večinoma ustreza cenam, po katerih električno energijo plačujejo podjetja v EU z enako porabo. Če bi družba Terni obdržala svojo infrastrukturo, bi za MWh samoproizvedene električne energije plačevala med 5 in 7 EUR. Zato Italija ugotavlja, da cena ne vsebuje čezmernega nadomestila.

| (63) | Italija je predložila „študijo“, ki jo je v imenu podjetij Terni opravilo zasebno svetovalno podjetje Energy Advisor S.r.l. Cilj študije, ki bi jo morda raje imenovali kar preprost „izračun“, saj je sestavljena iz ene tabele in nekaj strani metodoloških pojasnil, je oceniti vrednost električne infrastrukture in jo primerjati s skupno cenovno ugodnostjo, ki jo uživa družba Terni. Študija temelji na knjigovodski vrednosti električne infrastrukture, ki je v skladu z inflacijo aktualizirana na vrednost v letu 2006. Na podlagi te vrednosti je v študiji izračunana neto cenovna ugodnost za družbo Terni. Za obdobje od leta 1963 do leta 1999 je v študiji upoštevana razlika med letnimi stroški električne energije primerljivega odjemalca (alternativa 2) in dejanskimi letnimi stroški, ki so družbi Terni ostali na podlagi „lastnih proizvodnih stroškov“ (alternativa 1). Za namen tega izračuna je primerljivi odjemalec samoproizvajalec električne energije (ki mu med drugim ni treba plačevati dodatka za proizvodnjo toplote). Za obdobje od leta 2000 do leta 2006 je cenovna ugodnost izračunana kot razlika med letnimi stroški, ki bi družbi Terni ostali, če bi bila cena izračunana na podlagi njenih proizvodnih stroškov (alternativa 1, ki po reformi cene ni več mogoča), in dejanskimi stroški, ki so ostali družbi Terni na podlagi metode „primerljivega odjemalca“ (alternativa 2). Rezultati študije so navedeni spodaj:






  (a) | aktualizirana vrednost (2006) infrastrukture družbe Terni: 1 687 745 045,19 EUR |
| --- | --- | --- |

(63)

Italija je predložila „študijo“, ki jo je v imenu podjetij Terni opravilo zasebno svetovalno podjetje Energy Advisor S.r.l. Cilj študije, ki bi jo morda raje imenovali kar preprost „izračun“, saj je sestavljena iz ene tabele in nekaj strani metodoloških pojasnil, je oceniti vrednost električne infrastrukture in jo primerjati s skupno cenovno ugodnostjo, ki jo uživa družba Terni. Študija temelji na knjigovodski vrednosti električne infrastrukture, ki je v skladu z inflacijo aktualizirana na vrednost v letu 2006. Na podlagi te vrednosti je v študiji izračunana neto cenovna ugodnost za družbo Terni. Za obdobje od leta 1963 do leta 1999 je v študiji upoštevana razlika med letnimi stroški električne energije primerljivega odjemalca (alternativa 2) in dejanskimi letnimi stroški, ki so družbi Terni ostali na podlagi „lastnih proizvodnih stroškov“ (alternativa 1). Za namen tega izračuna je primerljivi odjemalec samoproizvajalec električne energije (ki mu med drugim ni treba plačevati dodatka za proizvodnjo toplote). Za obdobje od leta 2000 do leta 2006 je cenovna ugodnost izračunana kot razlika med letnimi stroški, ki bi družbi Terni ostali, če bi bila cena izračunana na podlagi njenih proizvodnih stroškov (alternativa 1, ki po reformi cene ni več mogoča), in dejanskimi stroški, ki so ostali družbi Terni na podlagi metode „primerljivega odjemalca“ (alternativa 2). Rezultati študije so navedeni spodaj:

(a)

aktualizirana vrednost (2006) infrastrukture družbe Terni: 1 687 745 045,19 EUR

| (b) | Cenovna ugodnost (prav tako aktualizirana na vrednost v letu 2006): 1 400 895 446,90 EUR |
| --- | --- |

(b)

Cenovna ugodnost (prav tako aktualizirana na vrednost v letu 2006): 1 400 895 446,90 EUR

| (64) | Študija zato vztraja pri tem, da družbi Terni za njeno izgubo ni bilo plačano čezmerno nadomestilo. Tudi vnaprejšnji izračun cenovne ugodnosti za družbo Terni za obdobje do leta 2010 bi pokazal, da izplačano nadomestilo ne bi bilo čezmerno. |
| --- | --- |

(64)

Študija zato vztraja pri tem, da družbi Terni za njeno izgubo ni bilo plačano čezmerno nadomestilo. Tudi vnaprejšnji izračun cenovne ugodnosti za družbo Terni za obdobje do leta 2010 bi pokazal, da izplačano nadomestilo ne bi bilo čezmerno.

| (65) | V zvezi z Odločbo ESPJ 83/396 in sodbo SES v Zadevi C-99/92 je Italija predložila naslednja stvarna pojasnila: Odločba ESPJ ne zadeva niti podjetja Cementir niti podjetja Nuova Terni, ki nikoli nista bili dejavni v jeklarskem sektorju. Odločba ESPJ zadeva združljivost državne pomoči, ki je bila s povračilom sestavnega dela cene, namreč toplotnega dodatka (sovrapprezzo termico), odobrena tovarni, ki je del jeklarske panoge družbe Terni, a ima sedež v mestu Lovere v deželi Lombardija in ne na območju Terni. To pomoč je mogoče odobriti samo zasebnim proizvajalcem jekla. Na podlagi odločbe ESPJ tovarna v mestu Lovere ne bi mogla biti prejemnica pomoči, saj je bila družba Terni v državni lasti. Sodišče Evropskih skupnosti je v predhodnem odločanju obravnavalo mogočo diskriminacijo med zasebnimi in državnimi proizvajalci. Sodišče je potrdilo odločbo ESPJ, ko je ugotovilo, da predvidevanje različnih ukrepov pomoči za zasebne in državne proizvajalce ni diskriminacijsko obravnavanje. |
| --- | --- |

(65)

V zvezi z Odločbo ESPJ 83/396 in sodbo SES v Zadevi C-99/92 je Italija predložila naslednja stvarna pojasnila: Odločba ESPJ ne zadeva niti podjetja Cementir niti podjetja Nuova Terni, ki nikoli nista bili dejavni v jeklarskem sektorju. Odločba ESPJ zadeva združljivost državne pomoči, ki je bila s povračilom sestavnega dela cene, namreč toplotnega dodatka (sovrapprezzo termico), odobrena tovarni, ki je del jeklarske panoge družbe Terni, a ima sedež v mestu Lovere v deželi Lombardija in ne na območju Terni. To pomoč je mogoče odobriti samo zasebnim proizvajalcem jekla. Na podlagi odločbe ESPJ tovarna v mestu Lovere ne bi mogla biti prejemnica pomoči, saj je bila družba Terni v državni lasti. Sodišče Evropskih skupnosti je v predhodnem odločanju obravnavalo mogočo diskriminacijo med zasebnimi in državnimi proizvajalci. Sodišče je potrdilo odločbo ESPJ, ko je ugotovilo, da predvidevanje različnih ukrepov pomoči za zasebne in državne proizvajalce ni diskriminacijsko obravnavanje.

| (66) | Zato skupina Terni trdi, da odločba ESPJ in sodba Sodišča nista pomembni za zadevni primer, saj se nanašata na dodatek, ki ga je plačala tovarna v mestu Lovere, in ne na posebno globalno ceno, ki je bila odobrena trem tovarnam na območju Terni. |
| --- | --- |

(66)

Zato skupina Terni trdi, da odločba ESPJ in sodba Sodišča nista pomembni za zadevni primer, saj se nanašata na dodatek, ki ga je plačala tovarna v mestu Lovere, in ne na posebno globalno ceno, ki je bila odobrena trem tovarnam na območju Terni.

| (67) | Italija poudarja tudi, da je sporno podaljšanje veljavnosti cene, ki je določeno v odstavku 11 člena 11 zakona št. 80/2005, povezano z obsežnim programom vlaganj, ki ga podjetje ThyssenKrupp izvaja na industrijskem območju Terni-Narni. V skladu s tem akcijskim načrtom bodo na območju vzpostavljene nove proizvodne zmogljivosti. Cena je zato mišljena kot začasna rešitev, dokler ne bodo vzpostavljene te proizvodne zmogljivosti, in njena ukinitev bi ogrozila sedanja vlaganja. |
| --- | --- |

(67)

Italija poudarja tudi, da je sporno podaljšanje veljavnosti cene, ki je določeno v odstavku 11 člena 11 zakona št. 80/2005, povezano z obsežnim programom vlaganj, ki ga podjetje ThyssenKrupp izvaja na industrijskem območju Terni-Narni. V skladu s tem akcijskim načrtom bodo na območju vzpostavljene nove proizvodne zmogljivosti. Cena je zato mišljena kot začasna rešitev, dokler ne bodo vzpostavljene te proizvodne zmogljivosti, in njena ukinitev bi ogrozila sedanja vlaganja.

| (68) | V zvezi z značajem in vlogo sklada Cassa Conguaglio Italija trdi, da je sklad zgolj tehnični posrednik, njegova vloga pa je omejena na zbiranje in preusmerjanje denarnih tokov. Sklad Cassa Conguaglio pri določanju cene nima manevrskega prostora in ne nadzira sredstev. Zato kot pravi Italija, (a) sredstva, ki jih upravlja Cassa Conguaglio, niso državna sredstva v smislu sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (20) in (b) spremembe, ki so se zaradi posredovanja sklada Cassa Conguaglio leta 2004 zgodile pri upravljanju posebnih cen, ne vplivajo na kompenzacijski značaj cene. |
| --- | --- |

(68)

V zvezi z značajem in vlogo sklada Cassa Conguaglio Italija trdi, da je sklad zgolj tehnični posrednik, njegova vloga pa je omejena na zbiranje in preusmerjanje denarnih tokov. Sklad Cassa Conguaglio pri določanju cene nima manevrskega prostora in ne nadzira sredstev. Zato kot pravi Italija, (a) sredstva, ki jih upravlja Cassa Conguaglio, niso državna sredstva v smislu sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (20) in (b) spremembe, ki so se zaradi posredovanja sklada Cassa Conguaglio leta 2004 zgodile pri upravljanju posebnih cen, ne vplivajo na kompenzacijski značaj cene.

| (69) | V zvezi s sodno prakso Deggendorf je Italija obvestila Komisijo, da izvaja nerešeni nalog za povračilo, ki ga je dala podjetju ThyssenKrupp, in da je podjetje na blokiran račun dalo na stran 865 538 EUR za končno vračilo na podlagi dogovora, ki bo sklenjen o znesku. |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s sodno prakso Deggendorf je Italija obvestila Komisijo, da izvaja nerešeni nalog za povračilo, ki ga je dala podjetju ThyssenKrupp, in da je podjetje na blokiran račun dalo na stran 865 538 EUR za končno vračilo na podlagi dogovora, ki bo sklenjen o znesku.

VI.   OCENA UKREPA V SKLADU S SMERNICAMI

| (70) | Nadomestilo, ki ga država za razlastitev infrastrukture odobri podjetjem, se običajno ne šteje za državno pomoč. Pri oceni tega ukrepa je treba zato najprej ugotoviti, ali je prenos hidroelektrične infrastrukture družbe Società Terni na podjetje ENEL sploh povzročil obveznost izplačila nadomestila ali pa ga je treba razlagati le kot reorganizacijo javne lastnine. Če je odgovor na to vprašanje, da je bilo nadomestilo upravičeno, mora Komisija nato odločiti, do kdaj in/ali do katere višine se ugodnejša cena Terni lahko šteje za sorazmeren kompenzacijski ukrep. |
| --- | --- |

(70)

Nadomestilo, ki ga država za razlastitev infrastrukture odobri podjetjem, se običajno ne šteje za državno pomoč. Pri oceni tega ukrepa je treba zato najprej ugotoviti, ali je prenos hidroelektrične infrastrukture družbe Società Terni na podjetje ENEL sploh povzročil obveznost izplačila nadomestila ali pa ga je treba razlagati le kot reorganizacijo javne lastnine. Če je odgovor na to vprašanje, da je bilo nadomestilo upravičeno, mora Komisija nato odločiti, do kdaj in/ali do katere višine se ugodnejša cena Terni lahko šteje za sorazmeren kompenzacijski ukrep.

| (71) | Leta 1962, ko se je hidroelektrična infrastruktura družbe Società Terni prenesla na podjetje ENEL, je bila družba Società Terni podjetje v državni lasti, ki ga je nadzirala javna ustanova za izvajanje gospodarskih storitev. Kot pravijo italijanski organi, je bilo taka podjetja treba upravljati v skladu s tržnimi načeli. Država je bila večinski delničar družbe Società Terni, vendar pa je bil del kapitala tudi v rokah zasebnih vlagateljev in podjetje je kotiralo na borzi. Z zakonom o nacionalizaciji ni bilo predvideno nadomestilo za javne ustanove v ožjem smislu, vendar pa je bilo predvideno za javne ustanove, ki izvajajo gospodarske storitve, kot je družba Società Terni. To izraža različna načela, ki določajo delovanje takih podjetij. Poleg tega so bili tudi drugi „čisti“ proizvajalci električne energije razlaščeni v istem obdobju in so prav tako prejeli nadomestilo (čeprav na podlagi drugačnih kriterijev). |
| --- | --- |

(71)

Leta 1962, ko se je hidroelektrična infrastruktura družbe Società Terni prenesla na podjetje ENEL, je bila družba Società Terni podjetje v državni lasti, ki ga je nadzirala javna ustanova za izvajanje gospodarskih storitev. Kot pravijo italijanski organi, je bilo taka podjetja treba upravljati v skladu s tržnimi načeli. Država je bila večinski delničar družbe Società Terni, vendar pa je bil del kapitala tudi v rokah zasebnih vlagateljev in podjetje je kotiralo na borzi. Z zakonom o nacionalizaciji ni bilo predvideno nadomestilo za javne ustanove v ožjem smislu, vendar pa je bilo predvideno za javne ustanove, ki izvajajo gospodarske storitve, kot je družba Società Terni. To izraža različna načela, ki določajo delovanje takih podjetij. Poleg tega so bili tudi drugi „čisti“ proizvajalci električne energije razlaščeni v istem obdobju in so prav tako prejeli nadomestilo (čeprav na podlagi drugačnih kriterijev).

| (72) | Komisija ugotavlja, da bi prenos infrastrukture družbe Società Terni, ne da bi se ji za to izplačalo nadomestilo, škodil njenim interesom in še zlasti interesom njenih zasebnih delničarjev. V skladu z načelom enakega obravnavanja zasebnih in državnih podjetij in tudi glede na potrebno zaščito ustavnih pravic zasebnih delničarjev družbe Società Terni, da prejmejo nadomestilo, je po mnenju Komisije odločitev Italije, da bo družbo Terni obravnavala enako kot zasebno podjetje v enakem položaju in ji izplačala nadomestilo za prenos njene infrastrukture, lahko šteje za upravičeno. |
| --- | --- |

(72)

Komisija ugotavlja, da bi prenos infrastrukture družbe Società Terni, ne da bi se ji za to izplačalo nadomestilo, škodil njenim interesom in še zlasti interesom njenih zasebnih delničarjev. V skladu z načelom enakega obravnavanja zasebnih in državnih podjetij in tudi glede na potrebno zaščito ustavnih pravic zasebnih delničarjev družbe Società Terni, da prejmejo nadomestilo, je po mnenju Komisije odločitev Italije, da bo družbo Terni obravnavala enako kot zasebno podjetje v enakem položaju in ji izplačala nadomestilo za prenos njene infrastrukture, lahko šteje za upravičeno.

| (73) | Leta 1962 se je Italija odločila, da družbi Società Terni ne bo izplačala nadomestila v fiksnem znesku na podlagi tržne vrednosti razlaščene infrastrukture (kar je storila pri „čistih“ proizvajalcih električne energije). Namesto tega se je odločila za nadomestilo z zagotavljanjem fiksne količine električne energije po ceni, ki bi jo podjetje plačevalo, če bi obdržalo svojo električno infrastrukturo. Pripomniti je treba, da je bila ta metoda gospodarsko smiselna: obravnavanje družbe Società Terni kot „navideznega samoproizvajalca“ električne energije je preprečilo tveganje dodatne škode, ki bi lahko nastala družbi Terni v naslednjih letih, na primer v primeru zvišanja cen električne energije. |
| --- | --- |

(73)

Leta 1962 se je Italija odločila, da družbi Società Terni ne bo izplačala nadomestila v fiksnem znesku na podlagi tržne vrednosti razlaščene infrastrukture (kar je storila pri „čistih“ proizvajalcih električne energije). Namesto tega se je odločila za nadomestilo z zagotavljanjem fiksne količine električne energije po ceni, ki bi jo podjetje plačevalo, če bi obdržalo svojo električno infrastrukturo. Pripomniti je treba, da je bila ta metoda gospodarsko smiselna: obravnavanje družbe Società Terni kot „navideznega samoproizvajalca“ električne energije je preprečilo tveganje dodatne škode, ki bi lahko nastala družbi Terni v naslednjih letih, na primer v primeru zvišanja cen električne energije.

| (74) | Komisija se lahko strinja z načelom te metode. Vendar pa nadomestila za razlastitev ni mogoče določiti na podlagi odprtega dogovora, ampak ga je treba jasno in na predvidljiv način določiti ob razlastitvi in razlaščenemu podjetju dati možnost, da ugovarja predlaganemu znesku. Ko je dogovor o nadomestilu sklenjen, ga pozneje ni več mogoče ponovno začenjati. |
| --- | --- |

(74)

Komisija se lahko strinja z načelom te metode. Vendar pa nadomestila za razlastitev ni mogoče določiti na podlagi odprtega dogovora, ampak ga je treba jasno in na predvidljiv način določiti ob razlastitvi in razlaščenemu podjetju dati možnost, da ugovarja predlaganemu znesku. Ko je dogovor o nadomestilu sklenjen, ga pozneje ni več mogoče ponovno začenjati.

| (75) | V zadevnem primeru je bil skupni znesek nadomestila odvisen od obdobja veljavnosti cene. V prvotnem kompenzacijskem paketu, ki so ga italijanski organi oblasti ponudili družbi, je bilo predvideno, da bi bila cena veljavna trideset let, torej do leta 1992. Če bi se družbi Società Terni ta mehanizem zdel neprimeren (21), bi mu v skladu z zakonom o nacionalizaciji lahko ugovarjala, vendar se za to ni odločila. |
| --- | --- |

(75)

V zadevnem primeru je bil skupni znesek nadomestila odvisen od obdobja veljavnosti cene. V prvotnem kompenzacijskem paketu, ki so ga italijanski organi oblasti ponudili družbi, je bilo predvideno, da bi bila cena veljavna trideset let, torej do leta 1992. Če bi se družbi Società Terni ta mehanizem zdel neprimeren (21), bi mu v skladu z zakonom o nacionalizaciji lahko ugovarjala, vendar se za to ni odločila.

| (76) | Komisija je ocenjevala, ali bi se prvotni dogovor o nadomestilu glede na svoj mehanizem in obdobje veljavnosti lahko štel za ustreznega. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je ocenjevala, ali bi se prvotni dogovor o nadomestilu glede na svoj mehanizem in obdobje veljavnosti lahko štel za ustreznega.

| (77) | V Italiji je za obratovanje hidroelektrarne potrebna koncesija, ki jo država da za toliko časa, da lahko podjetje odplača naložbo. Ob izteku veljavnosti koncesije podjetje načeloma izgubi pravico do uporabe svoje infrastrukture. Če upoštevamo metode za nadomestilo za družbo Terni, je bilo gospodarsko smiselno, da obdobje, v katerem se družbi električna energija zagotavlja po proizvodni ceni, ne sme biti daljše od preostalega obdobja veljavnosti koncesije družbe. In res se zdi, da je bil to razlog za prvotno določbo italijanskega zakona, ki je veljavnost ugodnejše cene omejevala do leta 1992. Čeprav bi družbi Terni koncesija potekla že nekaj let prej, so italijanski organi oblasti potek veljavnosti cene Terni verjetno nameravali prilagoditi splošnemu poteku veljavnosti hidroelektričnih koncesij v Italiji leta 1992. Poleg tega je država družbi Società Terni odobrila še posebno dolgo koncesijo (za 60 let namesto za 30), in je imela družba zato ob razlastitvi na voljo že trideset let za odplačevanje svoje naložbe. |
| --- | --- |

(77)

V Italiji je za obratovanje hidroelektrarne potrebna koncesija, ki jo država da za toliko časa, da lahko podjetje odplača naložbo. Ob izteku veljavnosti koncesije podjetje načeloma izgubi pravico do uporabe svoje infrastrukture. Če upoštevamo metode za nadomestilo za družbo Terni, je bilo gospodarsko smiselno, da obdobje, v katerem se družbi električna energija zagotavlja po proizvodni ceni, ne sme biti daljše od preostalega obdobja veljavnosti koncesije družbe. In res se zdi, da je bil to razlog za prvotno določbo italijanskega zakona, ki je veljavnost ugodnejše cene omejevala do leta 1992. Čeprav bi družbi Terni koncesija potekla že nekaj let prej, so italijanski organi oblasti potek veljavnosti cene Terni verjetno nameravali prilagoditi splošnemu poteku veljavnosti hidroelektričnih koncesij v Italiji leta 1992. Poleg tega je država družbi Società Terni odobrila še posebno dolgo koncesijo (za 60 let namesto za 30), in je imela družba zato ob razlastitvi na voljo že trideset let za odplačevanje svoje naložbe.

| (78) | Komisija torej meni, da je bil prvotni kompenzacijski paket ustrezen in nikakor ni oškodoval podjetja. |
| --- | --- |

(78)

Komisija torej meni, da je bil prvotni kompenzacijski paket ustrezen in nikakor ni oškodoval podjetja.

| (79) | Odločilno vprašanje pri tej zadevi je, ali je ponavljajoča podaljšanja veljavnosti tega dogovora o ceni še mogoče šteti za sestavni del nadomestila. Komisija meni, da ne. Kadar država razlasti podjetje, vnaprej določi absolutni znesek nadomestila, ali kot v zadevnem primeru, določi kompenzacijski mehanizem. Vsakršno naknadno popravljanje zneskov ali mehanizma neizogibno spremeni značaj ukrepa, in ta se ne more več šteti za nadomestilo, saj ne temelji na prvotnem dogovoru. Če bi dopustili, da se tak ukrep še vedno šteje za nadomestilo, bi s tem to vrsto ukrepov izključili s področja uporabe nadzora državnih pomoči. |
| --- | --- |

(79)

Odločilno vprašanje pri tej zadevi je, ali je ponavljajoča podaljšanja veljavnosti tega dogovora o ceni še mogoče šteti za sestavni del nadomestila. Komisija meni, da ne. Kadar država razlasti podjetje, vnaprej določi absolutni znesek nadomestila, ali kot v zadevnem primeru, določi kompenzacijski mehanizem. Vsakršno naknadno popravljanje zneskov ali mehanizma neizogibno spremeni značaj ukrepa, in ta se ne more več šteti za nadomestilo, saj ne temelji na prvotnem dogovoru. Če bi dopustili, da se tak ukrep še vedno šteje za nadomestilo, bi s tem to vrsto ukrepov izključili s področja uporabe nadzora državnih pomoči.

| (80) | Kljub temu pa država članica lahko uradno obvesti Komisijo, da namerava razlaščenemu podjetju odobriti dodatne ugodnosti. Komisija ob upoštevanju pravil o državni pomoči in posebnih okoliščin, na katere se v obvestilu sklicuje država članica, preuči ustreznost takega uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(80)

Kljub temu pa država članica lahko uradno obvesti Komisijo, da namerava razlaščenemu podjetju odobriti dodatne ugodnosti. Komisija ob upoštevanju pravil o državni pomoči in posebnih okoliščin, na katere se v obvestilu sklicuje država članica, preuči ustreznost takega uradnega obvestila.

| (81) | Namen študije iz odstavka (63) je pokazati, da nadomestilo, ki so ga družba Società Terni in podjetja, ki so jo nasledila, prejemala v preteklosti, ni v celoti pokrilo tržne vrednosti razlaščene infrastrukture, in zato ni bilo čezmernega nadomestila in prejemnice ugodnosti de facto nikoli niso imele prednosti. |
| --- | --- |

(81)

Namen študije iz odstavka (63) je pokazati, da nadomestilo, ki so ga družba Società Terni in podjetja, ki so jo nasledila, prejemala v preteklosti, ni v celoti pokrilo tržne vrednosti razlaščene infrastrukture, in zato ni bilo čezmernega nadomestila in prejemnice ugodnosti de facto nikoli niso imele prednosti.

| (82) | Uvodoma bi Komisija rada poudarila, da je analizo ustreznosti dogovora o nadomestilu mogoče izvesti samo ex ante, torej ob razlastitvi. V zvezi s tem je treba omeniti, da je bil namen mehanizma, ki so ga izbrali italijanski organi oblasti, družbi Società Terni zagotoviti enak položaj, kot bi ga imela, če njena elektrarna ne bi bila razlaščena, tako da ji je bil med veljavnostjo koncesije odobren dostop do električne energije po lastni ceni. Zato je utemeljitev, da so v skladu s tem dogovorom podjetja Terni morda dobila manj, kot je bila njihova zakonska pravica, težko razumljiva. Poleg tega Komisija vztraja pri tem, da bi bili rezultati študije, tudi če bi bili utemeljeni (kar niso, kot je opisano v točkah od (87) do (91)), nebistveni pri ugotavljanju, ali so bile prejemnice ugodnosti zaradi cene v prednostnem položaju. |
| --- | --- |

(82)

Uvodoma bi Komisija rada poudarila, da je analizo ustreznosti dogovora o nadomestilu mogoče izvesti samo ex ante, torej ob razlastitvi. V zvezi s tem je treba omeniti, da je bil namen mehanizma, ki so ga izbrali italijanski organi oblasti, družbi Società Terni zagotoviti enak položaj, kot bi ga imela, če njena elektrarna ne bi bila razlaščena, tako da ji je bil med veljavnostjo koncesije odobren dostop do električne energije po lastni ceni. Zato je utemeljitev, da so v skladu s tem dogovorom podjetja Terni morda dobila manj, kot je bila njihova zakonska pravica, težko razumljiva. Poleg tega Komisija vztraja pri tem, da bi bili rezultati študije, tudi če bi bili utemeljeni (kar niso, kot je opisano v točkah od (87) do (91)), nebistveni pri ugotavljanju, ali so bile prejemnice ugodnosti zaradi cene v prednostnem položaju.

| (83) | Treba je opozoriti, da bi ob razlastitvi Italija družbi Terni nadomestilo lahko izplačala s fiksnim denarnim zneskom na podlagi vrednosti razlaščene infrastrukture. Vendar pa se je Italija odločila za drugačno metodo, po kateri je družbo Società Terni obravnavala kot navideznega samoproizvajalca. Ta metoda je bila gospodarsko zelo smiselna, in zato je morebitni prednostni položaj družbe treba ocenjevati v tem referenčnem okviru. Na podlagi tega pristopa moramo ugotoviti, da do izteka veljavnosti prvotnega dogovora o kompenzacijski ceni (in samo do takrat) prejemnice ugodnosti niso bile v prednostnem položaju. Ta sklep zaradi uporabe alternativnih izračunov prejemkov in izgub, zlasti kadar so bili ti opravljeni naknadno, ni vprašljiv. |
| --- | --- |

(83)

Treba je opozoriti, da bi ob razlastitvi Italija družbi Terni nadomestilo lahko izplačala s fiksnim denarnim zneskom na podlagi vrednosti razlaščene infrastrukture. Vendar pa se je Italija odločila za drugačno metodo, po kateri je družbo Società Terni obravnavala kot navideznega samoproizvajalca. Ta metoda je bila gospodarsko zelo smiselna, in zato je morebitni prednostni položaj družbe treba ocenjevati v tem referenčnem okviru. Na podlagi tega pristopa moramo ugotoviti, da do izteka veljavnosti prvotnega dogovora o kompenzacijski ceni (in samo do takrat) prejemnice ugodnosti niso bile v prednostnem položaju. Ta sklep zaradi uporabe alternativnih izračunov prejemkov in izgub, zlasti kadar so bili ti opravljeni naknadno, ni vprašljiv.

| (84) | Če bi pri izračunih za nazaj (ex-post) uporabili drugačno metodo, bi dobili sporne ali celo nelogične rezultate, kar bomo ponazorili z naslednjim primerom. Recimo, da bi zaradi izjemne rasti cen električne energije denarni zneski, ki bi jih prejele prejemnice ugodnosti, v prvih desetih letih dogovora o ceni že presegli tržno vrednost elektrarne Terni in bi morali na podlagi metodologije, ki je bila uporabljena za študijo, skleniti, da so prejemnice ugodnosti prejele čezmerno nadomestilo, čeprav je razlastitveni paket predvidel 30-letno veljavnost cene. To bi bil očitno napačen sklep, saj ne bi upošteval razmerja iz prvotnega dogovora. Enako bi morali skleniti, če bi sklepali po nasprotnem razlogovanju, pri domnevi, da dejanski zneski, ki so jih prejele prejemnice ugodnosti, niso pokrili vrednosti infrastrukture. |
| --- | --- |

(84)

Če bi pri izračunih za nazaj (ex-post) uporabili drugačno metodo, bi dobili sporne ali celo nelogične rezultate, kar bomo ponazorili z naslednjim primerom. Recimo, da bi zaradi izjemne rasti cen električne energije denarni zneski, ki bi jih prejele prejemnice ugodnosti, v prvih desetih letih dogovora o ceni že presegli tržno vrednost elektrarne Terni in bi morali na podlagi metodologije, ki je bila uporabljena za študijo, skleniti, da so prejemnice ugodnosti prejele čezmerno nadomestilo, čeprav je razlastitveni paket predvidel 30-letno veljavnost cene. To bi bil očitno napačen sklep, saj ne bi upošteval razmerja iz prvotnega dogovora. Enako bi morali skleniti, če bi sklepali po nasprotnem razlogovanju, pri domnevi, da dejanski zneski, ki so jih prejele prejemnice ugodnosti, niso pokrili vrednosti infrastrukture.

| (85) | Poleg tega se pri razlastitvah prejemkov in izgub nikoli ne računa za nazaj. Dolgoročnega poslovnega izida razlaščenega podjetja, ki ga ob razlastitvi ni mogoče napovedati, desetletja pozneje ne moremo popravljati, zato da bi upravičili nadaljnje izplačevanje obrokov nadomestila. |
| --- | --- |

(85)

Poleg tega se pri razlastitvah prejemkov in izgub nikoli ne računa za nazaj. Dolgoročnega poslovnega izida razlaščenega podjetja, ki ga ob razlastitvi ni mogoče napovedati, desetletja pozneje ne moremo popravljati, zato da bi upravičili nadaljnje izplačevanje obrokov nadomestila.

| (86) | Zato Komisiji študije ni treba upoštevati, saj ni pomembna. |
| --- | --- |

(86)

Zato Komisiji študije ni treba upoštevati, saj ni pomembna.

| (87) | Kljub temu pa je Komisija preučila podatke in rezultate študije. Njena analiza je pokazala, da je študija opravljena na podlagi napačne metodologije. Kot je prikazano spodaj, je v študiji sistematično podcenjena cenovna ugodnost za podjetja Terni in najverjetneje precenjena vrednost razlaščene infrastrukture. |
| --- | --- |

(87)

Kljub temu pa je Komisija preučila podatke in rezultate študije. Njena analiza je pokazala, da je študija opravljena na podlagi napačne metodologije. Kot je prikazano spodaj, je v študiji sistematično podcenjena cenovna ugodnost za podjetja Terni in najverjetneje precenjena vrednost razlaščene infrastrukture.

| (88) | Pri izračunu cenovne ugodnosti za obdobje od leta 1963 do leta 1999 je v študiji primerjana cena, ki jo je plačevala družba Terni (alternativa 1 – stroški samoproizvodnje električne energije), z običajno ceno, ki jo je plačeval primerljivi odjemalec, tj. samoproizvajalec, ki je bil oproščen plačila nekaterih sestavnih delov cene (alternativa 2). Ugodnost je torej izračunana kot razlika med dvema alternativnima načinoma ugodnejšega obravnavanja, ki sta predvidena kot nadomestilo za družbo Terni. Komisija ugotavlja, da bi bilo za izračun cenovne ugodnosti dejansko ceno družbe Terni treba primerjati z običajno ceno, ki jo je plačeval nesamoproizvajalec z enakim profilom porabe, kot ga ima družba Terni. Tako je v študiji podcenjena cenovna ugodnost družbe Terni. |
| --- | --- |

(88)

Pri izračunu cenovne ugodnosti za obdobje od leta 1963 do leta 1999 je v študiji primerjana cena, ki jo je plačevala družba Terni (alternativa 1 – stroški samoproizvodnje električne energije), z običajno ceno, ki jo je plačeval primerljivi odjemalec, tj. samoproizvajalec, ki je bil oproščen plačila nekaterih sestavnih delov cene (alternativa 2). Ugodnost je torej izračunana kot razlika med dvema alternativnima načinoma ugodnejšega obravnavanja, ki sta predvidena kot nadomestilo za družbo Terni. Komisija ugotavlja, da bi bilo za izračun cenovne ugodnosti dejansko ceno družbe Terni treba primerjati z običajno ceno, ki jo je plačeval nesamoproizvajalec z enakim profilom porabe, kot ga ima družba Terni. Tako je v študiji podcenjena cenovna ugodnost družbe Terni.

| (89) | Za obdobje od leta 2000 do leta 2006 študija ugodnost spet računa kot razliko med dvema načinoma ugodnejšega obravnavanja, le da upošteva dejansko ceno, ki jo je plačevala družba Terni, iz alternative 2 (in ne več iz alternative 1, ki po reformi cene ni bila več mogoča). Po uporabi te metode je ugodnost nekaj let celo negativna, kar glede na to, da so podjetja Terni vedno plačevala ceno, ki je bila nižja od tržne, kaže na napačno metodologijo. Načeloma bi morala biti cenovna ugodnost v tem obdobju preprosto enaka kompenzacijskemu sestavnemu delu, ki ga je plačal sklad Cassa Conguaglio. Zato je ugodnost ponovno precej podcenjena. |
| --- | --- |

(89)

Za obdobje od leta 2000 do leta 2006 študija ugodnost spet računa kot razliko med dvema načinoma ugodnejšega obravnavanja, le da upošteva dejansko ceno, ki jo je plačevala družba Terni, iz alternative 2 (in ne več iz alternative 1, ki po reformi cene ni bila več mogoča). Po uporabi te metode je ugodnost nekaj let celo negativna, kar glede na to, da so podjetja Terni vedno plačevala ceno, ki je bila nižja od tržne, kaže na napačno metodologijo. Načeloma bi morala biti cenovna ugodnost v tem obdobju preprosto enaka kompenzacijskemu sestavnemu delu, ki ga je plačal sklad Cassa Conguaglio. Zato je ugodnost ponovno precej podcenjena.

| (90) | Naslednja napaka študije je razvidna iz določanja vrednosti infrastrukture. Na podlagi študije je knjigovodska vrednost infrastrukture preprosto razlika med postavko „oprema in druga delovna sredstva“ iz proračuna družbe Terni v letu 1962 (leto pred nacionalizacijo) in isto postavko iz proračuna v naslednjem letu. Prvič, treba je pripomniti, da ni konkretnih dokazov za to, da je razliko mogoče pripisati izključno izgubi hidroelektrarne. Tudi če bi domnevno lahko sprejeli to knjigovodsko vrednost, je metoda, ki je uporabljena v študiji, še vedno napačna. Kot je potrdila Italija, je resnična vrednost hidroelektrarne ob razlastitvi povezana s preostalim obdobjem veljavnosti veljavne koncesije. (22) Zato bi bilo treba knjigovodsko vrednost elektrarne popraviti v skladu s tem podatkom. V študiji je knjigovodska vrednost v skladu z inflacijo enostavno aktualizirana na vrednost v letu 2006. To so dokazi, ki kažejo na to, da je v študiji vrednost infrastrukture precenjena. |
| --- | --- |

(90)

Naslednja napaka študije je razvidna iz določanja vrednosti infrastrukture. Na podlagi študije je knjigovodska vrednost infrastrukture preprosto razlika med postavko „oprema in druga delovna sredstva“ iz proračuna družbe Terni v letu 1962 (leto pred nacionalizacijo) in isto postavko iz proračuna v naslednjem letu. Prvič, treba je pripomniti, da ni konkretnih dokazov za to, da je razliko mogoče pripisati izključno izgubi hidroelektrarne. Tudi če bi domnevno lahko sprejeli to knjigovodsko vrednost, je metoda, ki je uporabljena v študiji, še vedno napačna. Kot je potrdila Italija, je resnična vrednost hidroelektrarne ob razlastitvi povezana s preostalim obdobjem veljavnosti veljavne koncesije. (22) Zato bi bilo treba knjigovodsko vrednost elektrarne popraviti v skladu s tem podatkom. V študiji je knjigovodska vrednost v skladu z inflacijo enostavno aktualizirana na vrednost v letu 2006. To so dokazi, ki kažejo na to, da je v študiji vrednost infrastrukture precenjena.

| (91) | Komisija lahko torej študijo v celoti zavrne. |
| --- | --- |

(91)

Komisija lahko torej študijo v celoti zavrne.

| (92) | Glede podaljšanj veljavnosti cene Terni Komisija ocenjuje, da so se utemeljila s tem, da jih je treba opraviti sočasno z obnovitvijo koncesij drugim proizvajalcem hidroelektrične energije. Vendar pa je bila takšna sočasnost, ki je bistvo mehanizma kompenzacij, v dogovoru o razlastitvi predvidena samo za trideset let in ne brez časovne omejitve. Zato iz razlogov, ki so bili navedeni že v odstavkih od (73) do (78) zgoraj, ta podaljšanja niso imela značaja nadomestila. |
| --- | --- |

(92)

Glede podaljšanj veljavnosti cene Terni Komisija ocenjuje, da so se utemeljila s tem, da jih je treba opraviti sočasno z obnovitvijo koncesij drugim proizvajalcem hidroelektrične energije. Vendar pa je bila takšna sočasnost, ki je bistvo mehanizma kompenzacij, v dogovoru o razlastitvi predvidena samo za trideset let in ne brez časovne omejitve. Zato iz razlogov, ki so bili navedeni že v odstavkih od (73) do (78) zgoraj, ta podaljšanja niso imela značaja nadomestila.

| (93) | Tak sklep še bolj velja za drugo podaljšanje veljavnosti cene. Z njim je bil prekinjen opustitveni mehanizem, katerega cilj je bil olajšati prehod podjetij na polno ceno, s čimer se je pokazalo, da italijanski organi oblasti menijo, da se je podjetjem nadomestila že izplačalo v celoti. Italija je resnično obširno pojasnila razloge za to drugo podaljšanje, ki so povezani samo z industrijsko politiko (glej pripombe Italije v odstavku (60) zgoraj). |
| --- | --- |

(93)

Tak sklep še bolj velja za drugo podaljšanje veljavnosti cene. Z njim je bil prekinjen opustitveni mehanizem, katerega cilj je bil olajšati prehod podjetij na polno ceno, s čimer se je pokazalo, da italijanski organi oblasti menijo, da se je podjetjem nadomestila že izplačalo v celoti. Italija je resnično obširno pojasnila razloge za to drugo podaljšanje, ki so povezani samo z industrijsko politiko (glej pripombe Italije v odstavku (60) zgoraj).

| (94) | Glede na povedano Komisija meni, da se cena Terni do leta 1992 lahko šteje za nadomestilo. Do takrat ukrep ni bil državna pomoč. Vsa nadaljnja podaljšanja veljavnosti cene pa je treba preučiti v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(94)

Glede na povedano Komisija meni, da se cena Terni do leta 1992 lahko šteje za nadomestilo. Do takrat ukrep ni bil državna pomoč. Vsa nadaljnja podaljšanja veljavnosti cene pa je treba preučiti v skladu s pravili o državni pomoči.

| (95) | Komisija je zato ocenjevala, ali gre pri ugodnejših cenah, ki so bile skupini Terni odobrene po letu 1992 in zlasti od 1. januarja 2005, ko je začel veljati odstavek 11 člena 11 zakona št. 80/2005, ki je predmet tega postopka, za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je zato ocenjevala, ali gre pri ugodnejših cenah, ki so bile skupini Terni odobrene po letu 1992 in zlasti od 1. januarja 2005, ko je začel veljati odstavek 11 člena 11 zakona št. 80/2005, ki je predmet tega postopka, za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (96) | V zvezi s tem je Komisija upoštevala pojasnila Italije glede nepomembnosti Odločbe ESPJ 83/396 in sodbe Sodišča v Zadevi C 99/92 in se strinja, da takšne odločitve niso pomembne za ugotavljanje, ali ima cena, ki je bila odobrena trem tovarnam na območju Terni, značaj državne pomoči. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s tem je Komisija upoštevala pojasnila Italije glede nepomembnosti Odločbe ESPJ 83/396 in sodbe Sodišča v Zadevi C 99/92 in se strinja, da takšne odločitve niso pomembne za ugotavljanje, ali ima cena, ki je bila odobrena trem tovarnam na območju Terni, značaj državne pomoči.

| (97) | Ukrep je državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (a) daje gospodarsko prednost upravičencu, (b) odobri ga država ali je odobren iz državnih sredstev in se ga lahko pripiše državi, (c) je selektiven, (d) ima vpliv na trgovino znotraj Skupnosti in bi lahko izkrivljal konkurenco v EU. |
| --- | --- |

(97)

Ukrep je državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (a) daje gospodarsko prednost upravičencu, (b) odobri ga država ali je odobren iz državnih sredstev in se ga lahko pripiše državi, (c) je selektiven, (d) ima vpliv na trgovino znotraj Skupnosti in bi lahko izkrivljal konkurenco v EU.

| (98) | V skladu z obrazložitvami v točkah od (74) do (95) je Komisija sklenila, da prejemnice ugodnosti zaradi ugodnejših cen za družbo Terni med veljavnostjo prvotnega kompenzacijskega paketa, torej do leta 1992, niso bile v prednostnem položaju. Za ugotovitev, ali so bile v prednostnem položaju, je zato treba oceniti samo podaljšanja veljavnosti cene. |
| --- | --- |

(98)

V skladu z obrazložitvami v točkah od (74) do (95) je Komisija sklenila, da prejemnice ugodnosti zaradi ugodnejših cen za družbo Terni med veljavnostjo prvotnega kompenzacijskega paketa, torej do leta 1992, niso bile v prednostnem položaju. Za ugotovitev, ali so bile v prednostnem položaju, je zato treba oceniti samo podaljšanja veljavnosti cene.

| (99) | Zagotavljanje električne energije po cenah, ki so nižje od običajnih cen električne energije, je nedvomno očitna gospodarska prednost za prejemnice ugodnosti, ki imajo tako nižje proizvodne stroške in okrepljen konkurenčni položaj. |
| --- | --- |

(99)

Zagotavljanje električne energije po cenah, ki so nižje od običajnih cen električne energije, je nedvomno očitna gospodarska prednost za prejemnice ugodnosti, ki imajo tako nižje proizvodne stroške in okrepljen konkurenčni položaj.

| (100) | Ker zadevni dogovor o ceni velja samo za skupino Terni, je ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(100)

Ker zadevni dogovor o ceni velja samo za skupino Terni, je ukrep selektiven.

| (101) | V zvezi s financiranjem iz državnih sredstev je treba opozoriti na to, da od leta 2002 s plačilom drugih dajatev, ki jih sklad Cassa Conguaglio pobira s sestavnim delom A4 cene električne energije, finančno breme cene nosijo vsi odjemalci električne energije v Italiji. Plačilo take dajatve je obvezno, saj je določeno z odločbo organa AEEG, s katerimi se izvaja nacionalna zakonodaja. Sklad Cassa Conguaglio je z zakonom določen javni organ, ki svoje funkcije izvaja na podlagi natančnih navodil, ki so določena v odločbah organa AEEG, ter ustreznih zakonskih in uredbenih določb. |
| --- | --- |

(101)

V zvezi s financiranjem iz državnih sredstev je treba opozoriti na to, da od leta 2002 s plačilom drugih dajatev, ki jih sklad Cassa Conguaglio pobira s sestavnim delom A4 cene električne energije, finančno breme cene nosijo vsi odjemalci električne energije v Italiji. Plačilo take dajatve je obvezno, saj je določeno z odločbo organa AEEG, s katerimi se izvaja nacionalna zakonodaja. Sklad Cassa Conguaglio je z zakonom določen javni organ, ki svoje funkcije izvaja na podlagi natančnih navodil, ki so določena v odločbah organa AEEG, ter ustreznih zakonskih in uredbenih določb.

| (102) | V skladu z ustaljeno sodno prakso pomeni donos dajatev, ki je obvezna v skladu z nacionalno zakonodajo in se plačuje z zakonom določenemu javnemu organu, državna sredstva v smislu člena 87(1) Pogodbe, kadar je namenjena financiranju ukrepa, ki izpolnjuje druga merila tega člena (23). |
| --- | --- |

(102)

V skladu z ustaljeno sodno prakso pomeni donos dajatev, ki je obvezna v skladu z nacionalno zakonodajo in se plačuje z zakonom določenemu javnemu organu, državna sredstva v smislu člena 87(1) Pogodbe, kadar je namenjena financiranju ukrepa, ki izpolnjuje druga merila tega člena (23).

| (103) | V odstavku (68) zgoraj Italija za utemeljitev svoje trditve, da sredstva, ki prehajajo skozi sklad Cassa Conguaglio, niso državna pomoč, navaja Zadevo Pearle (24). V Zadevi Pearle je Sodišče odločilo, da se v nekaterih natančno določenih okoliščinah sredstva, pridobljena na podlagi dajatev, ki so šla skozi javni organ, ne morejo šteti za državna sredstva. V Zadevi Pearle je ukrepe v celoti in na lastno pobudo financiral gospodarski sektor z dajatvijo, ki je samo prešla javni organ, subjekti, ki so jo plačevali, pa so bili isti kot subjekti, ki so prejemali ugodnosti ukrepa pomoči. Komisija vztraja pri tem, da je zadevni primer očitno drugačen. Cena Terni je bila določena na pobudo države (ne gospodarskega sektorja), prejemnice ugodnosti cene ne nosijo finančnega bremena dajatve, ki ga nosijo izključno odjemalci električne energije, in država lahko skladu Cassa Conguaglio z odločbo organa AEEG ali drugimi zakonskimi ali uredbenimi določbami kadar koli da navodila, kako razpolagati s sredstvi, ki jih je zbral s to dajatvijo. Zato Zadeva Pearle za zadevni primer ni pomembna. |
| --- | --- |

(103)

V odstavku (68) zgoraj Italija za utemeljitev svoje trditve, da sredstva, ki prehajajo skozi sklad Cassa Conguaglio, niso državna pomoč, navaja Zadevo Pearle (24). V Zadevi Pearle je Sodišče odločilo, da se v nekaterih natančno določenih okoliščinah sredstva, pridobljena na podlagi dajatev, ki so šla skozi javni organ, ne morejo šteti za državna sredstva. V Zadevi Pearle je ukrepe v celoti in na lastno pobudo financiral gospodarski sektor z dajatvijo, ki je samo prešla javni organ, subjekti, ki so jo plačevali, pa so bili isti kot subjekti, ki so prejemali ugodnosti ukrepa pomoči. Komisija vztraja pri tem, da je zadevni primer očitno drugačen. Cena Terni je bila določena na pobudo države (ne gospodarskega sektorja), prejemnice ugodnosti cene ne nosijo finančnega bremena dajatve, ki ga nosijo izključno odjemalci električne energije, in država lahko skladu Cassa Conguaglio z odločbo organa AEEG ali drugimi zakonskimi ali uredbenimi določbami kadar koli da navodila, kako razpolagati s sredstvi, ki jih je zbral s to dajatvijo. Zato Zadeva Pearle za zadevni primer ni pomembna.

| (104) | V Zadevi Preussen-Elektra, ki jo Italija prav tako navaja v odstavku (68) zgoraj, je Sodišče ocenilo, da obveznost nakupa električne energije iz obnovljivih virov po minimalnih cenah, višjih od dejanske tržne vrednosti te vrste električne energije, ki velja za zasebna podjetja za oskrbo z električno energijo, ni bila državna pomoč, saj ukrep ni vseboval neposrednega ali posrednega prenosa državnih sredstev. |
| --- | --- |

(104)

V Zadevi Preussen-Elektra, ki jo Italija prav tako navaja v odstavku (68) zgoraj, je Sodišče ocenilo, da obveznost nakupa električne energije iz obnovljivih virov po minimalnih cenah, višjih od dejanske tržne vrednosti te vrste električne energije, ki velja za zasebna podjetja za oskrbo z električno energijo, ni bila državna pomoč, saj ukrep ni vseboval neposrednega ali posrednega prenosa državnih sredstev.

| (105) | Tudi tukaj se oba primera v svojem bistvu očitno razlikujeta. V Zadevi Preussen Elektra so potrebna sredstva za financiranje ukrepa neposredno zagotovili dobavitelji električne energije, ne da bi bil vključen kakršen koli javni organ, niti kot pasivno sredstvo za prehod takih denarnih sredstev. V tem primeru ni bilo prenosa državnih sredstev. Po drugi strani pa denarna sredstva v zadevnem primeru prihajajo od javnosti, ki plačuje drugo dajatev, ta pa prehaja skozi javni organ, preden se dajatev posreduje končnim prejemnicam ugodnosti. Zato je obravnavana zadeva klasičen primer vključitve državnih sredstev. |
| --- | --- |

(105)

Tudi tukaj se oba primera v svojem bistvu očitno razlikujeta. V Zadevi Preussen Elektra so potrebna sredstva za financiranje ukrepa neposredno zagotovili dobavitelji električne energije, ne da bi bil vključen kakršen koli javni organ, niti kot pasivno sredstvo za prehod takih denarnih sredstev. V tem primeru ni bilo prenosa državnih sredstev. Po drugi strani pa denarna sredstva v zadevnem primeru prihajajo od javnosti, ki plačuje drugo dajatev, ta pa prehaja skozi javni organ, preden se dajatev posreduje končnim prejemnicam ugodnosti. Zato je obravnavana zadeva klasičen primer vključitve državnih sredstev.

| (106) | Zato na podlagi zgornjih ugotovitev druga dajatev, ki je bila uporabljena za financiranje cene Terni, pomeni državna sredstva. |
| --- | --- |

(106)

Zato na podlagi zgornjih ugotovitev druga dajatev, ki je bila uporabljena za financiranje cene Terni, pomeni državna sredstva.

| (107) | Izpolnjeno je tudi merilo možnosti pripisovanja ukrepa državi, (25) saj je pravna podlaga za ceno Terni določena v nacionalni zakonodaji v povezavi z odločbo AEEG, ki je javni organ. |
| --- | --- |

(107)

Izpolnjeno je tudi merilo možnosti pripisovanja ukrepa državi, (25) saj je pravna podlaga za ceno Terni določena v nacionalni zakonodaji v povezavi z odločbo AEEG, ki je javni organ.

| (108) | Glede zadnjih meril iz člena 87(1), vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivljanja konkurence, lahko Komisija na podlagi pomislekov iz točk od (109) do (116) zavrne utemeljitve podjetij Terni iz odstavka (46). |
| --- | --- |

(108)

Glede zadnjih meril iz člena 87(1), vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivljanja konkurence, lahko Komisija na podlagi pomislekov iz točk od (109) do (116) zavrne utemeljitve podjetij Terni iz odstavka (46).

| (109) | Glavna bistvena utemeljitev prejemnic ugodnosti je, da elektrarne, ki uživajo ugodnost cene, niso dejavne v trgovini znotraj Skupnosti, saj večino svojih izdelkov prodajo na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(109)

Glavna bistvena utemeljitev prejemnic ugodnosti je, da elektrarne, ki uživajo ugodnost cene, niso dejavne v trgovini znotraj Skupnosti, saj večino svojih izdelkov prodajo na notranjem trgu.

| (110) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da analize ni mogoče omejiti samo na elektrarne, ki imajo sedež na območju Terni. Prejemnice ugodnosti so del mednarodnih skupin, ki delujejo v različnih gospodarskih sektorjih (26), in pomoč za tekoče poslovanje, ki se odobri eni panogi ali elektrarni, se lahko uporabi za navzkrižno subvencioniranje drugih panog v skupini v sektorjih, ki so odprti za trgovino znotraj Skupnosti, in že samo zaradi tega dejstva bi lahko sklenili, da cena vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(110)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da analize ni mogoče omejiti samo na elektrarne, ki imajo sedež na območju Terni. Prejemnice ugodnosti so del mednarodnih skupin, ki delujejo v različnih gospodarskih sektorjih (26), in pomoč za tekoče poslovanje, ki se odobri eni panogi ali elektrarni, se lahko uporabi za navzkrižno subvencioniranje drugih panog v skupini v sektorjih, ki so odprti za trgovino znotraj Skupnosti, in že samo zaradi tega dejstva bi lahko sklenili, da cena vpliva na trgovino med državami članicami.

| (111) | Poleg tega tudi dokaz, da se vsa proizvodnja podjetij ali njen večji del prodaja na italijanskem notranjem trgu, kar se sicer ne dogaja, ne bi bil pomemben pri ugotavljanju vpliva ukrepa na trgovino znotraj Skupnosti. Sodišče je odločilo, da „pomoč podjetju lahko vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, kadar so izdelki tega podjetja konkurenčni izdelkom iz drugih držav članic, tudi če podjetje samo ne izvaža svojih izdelkov [...]. Če država članica podjetju odobri pomoč, lahko podjetje iz tega razloga ohrani ali poveča proizvodnjo za notranji trg, podjetja, ki so bila ustanovljena v drugih državah članicah, pa imajo zato manjše možnosti za izvoz svojih izdelkov na trg v tej državi članici (27).“ |
| --- | --- |

(111)

Poleg tega tudi dokaz, da se vsa proizvodnja podjetij ali njen večji del prodaja na italijanskem notranjem trgu, kar se sicer ne dogaja, ne bi bil pomemben pri ugotavljanju vpliva ukrepa na trgovino znotraj Skupnosti. Sodišče je odločilo, da „pomoč podjetju lahko vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, kadar so izdelki tega podjetja konkurenčni izdelkom iz drugih držav članic, tudi če podjetje samo ne izvaža svojih izdelkov [...]. Če država članica podjetju odobri pomoč, lahko podjetje iz tega razloga ohrani ali poveča proizvodnjo za notranji trg, podjetja, ki so bila ustanovljena v drugih državah članicah, pa imajo zato manjše možnosti za izvoz svojih izdelkov na trg v tej državi članici (27).“

| (112) | Zato je Komisija preučila, ali v zadevnih sektorjih na splošno poteka trgovina znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Zato je Komisija preučila, ali v zadevnih sektorjih na splošno poteka trgovina znotraj Skupnosti.

| (113) | V zvezi s proizvajalcem cementa, podjetjem Cementir, je Komisija trg cementnih izdelkov in njegove različne segmente najobširneje analizirala v svoji Odločbi o cementu iz leta 1994 (28). Cement je težek izdelek, ki ima v primerjavi s svojo težo nizko vrednost, tako da so stroški prevoza na dolge razdalje negospodarni. Vendar pa je Komisija ugotovila, da ta omejitev ni ovirala trgovine znotraj Skupnosti. Trgovina s cementnimi izdelki med državami članicami dejansko poteka, sklepanje protipravnih sporazumov in usklajena ravnanja proizvajalcev cementa v preteklosti (ki so bili kaznovani z omenjeno odločbo) za zaščito njihovih domačih trgov pa je dodaten dokaz za to, da na ravni EU vlada učinkovita konkurenca. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi s proizvajalcem cementa, podjetjem Cementir, je Komisija trg cementnih izdelkov in njegove različne segmente najobširneje analizirala v svoji Odločbi o cementu iz leta 1994 (28). Cement je težek izdelek, ki ima v primerjavi s svojo težo nizko vrednost, tako da so stroški prevoza na dolge razdalje negospodarni. Vendar pa je Komisija ugotovila, da ta omejitev ni ovirala trgovine znotraj Skupnosti. Trgovina s cementnimi izdelki med državami članicami dejansko poteka, sklepanje protipravnih sporazumov in usklajena ravnanja proizvajalcev cementa v preteklosti (ki so bili kaznovani z omenjeno odločbo) za zaščito njihovih domačih trgov pa je dodaten dokaz za to, da na ravni EU vlada učinkovita konkurenca.

| (114) | Glede podjetja Nuova Terni Industrie Chimiche je dovolj reči, da je Komisija ravno v svoji odločbi o združitvi, v kateri je skupini Norsk Hydro dovolila prevzem podjetja Nuova Terni Industrie (29), ugotovila, da se z izdelki, ki jih izdeluje kemična panoga družbe Terni, trguje znotraj Skupnosti in da je njihov geografski trg vsaj EGP. |
| --- | --- |

(114)

Glede podjetja Nuova Terni Industrie Chimiche je dovolj reči, da je Komisija ravno v svoji odločbi o združitvi, v kateri je skupini Norsk Hydro dovolila prevzem podjetja Nuova Terni Industrie (29), ugotovila, da se z izdelki, ki jih izdeluje kemična panoga družbe Terni, trguje znotraj Skupnosti in da je njihov geografski trg vsaj EGP.

| (115) | V zvezi s podjetjem ThyssenKrupp Komisija ugotavlja, da je trg jekla svetoven in zelo konkurenčen trg. Komisija je že v svojih odločbah v preteklosti ugotovila, da je podjetje ThyssenKrupp dejavno vsaj v tržnih segmentih, ki so na območju EU (30). |
| --- | --- |

(115)

V zvezi s podjetjem ThyssenKrupp Komisija ugotavlja, da je trg jekla svetoven in zelo konkurenčen trg. Komisija je že v svojih odločbah v preteklosti ugotovila, da je podjetje ThyssenKrupp dejavno vsaj v tržnih segmentih, ki so na območju EU (30).

| (116) | Zato je treba sprejeti sklep, da so ugodnejše cene električne energije, ki so bile odobrene trem podjetjem Terni, verjetno izboljšale njihov konkurenčni položaj nasproti konkurenčnim podjetjem v trgovini znotraj Skupnosti. V skladu z ustaljeno sodno prakso (31) se za takšne okoliščine šteje, da so vplivale na trgovino znotraj Skupnosti in izkrivljale konkurenco. |
| --- | --- |

(116)

Zato je treba sprejeti sklep, da so ugodnejše cene električne energije, ki so bile odobrene trem podjetjem Terni, verjetno izboljšale njihov konkurenčni položaj nasproti konkurenčnim podjetjem v trgovini znotraj Skupnosti. V skladu z ustaljeno sodno prakso (31) se za takšne okoliščine šteje, da so vplivale na trgovino znotraj Skupnosti in izkrivljale konkurenco.

| (117) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da je ugodnejša cena, ki je bila podjetjem Terni odobrena od 1. januarja 2005, državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in se lahko odobri samo, če se zanjo lahko uporablja eno od odstopanj, ki so določena v Pogodbi. |
| --- | --- |

(117)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da je ugodnejša cena, ki je bila podjetjem Terni odobrena od 1. januarja 2005, državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in se lahko odobri samo, če se zanjo lahko uporablja eno od odstopanj, ki so določena v Pogodbi.

| (118) | Ukrepa iz razlogov, ki so navedeni v točkah od (119) do (132), ni mogoče šteti za obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(118)

Ukrepa iz razlogov, ki so navedeni v točkah od (119) do (132), ni mogoče šteti za obstoječo pomoč.

| (119) | Prvotna določba zakona št. 9/1991, za katero se šteje, da je bila odobrena kot državna pomoč, je bila spremenjena leta 2005 s členom 11(11) zakona št. 80/2005. |
| --- | --- |

(119)

Prvotna določba zakona št. 9/1991, za katero se šteje, da je bila odobrena kot državna pomoč, je bila spremenjena leta 2005 s členom 11(11) zakona št. 80/2005.

| (120) | Opozoriti je treba, da sta si podlaga za implicitno odobreno ceno in podlaga za ceno, ki jo je določil zakon št. 80/2005, samo na videz podobni. |
| --- | --- |

(120)

Opozoriti je treba, da sta si podlaga za implicitno odobreno ceno in podlaga za ceno, ki jo je določil zakon št. 80/2005, samo na videz podobni.

| (121) | Z zakonom št. 80/2005 je bilo določeno, da morajo za družbo Terni ugodnejše cene veljati do leta 2010. Tudi če bi bilo drugo podaljšanje zgolj podaljšanje veljavnosti predhodnega ukrepa, bi pomenilo novo pomoč. V skladu z ustaljeno sodno prakso se sprememba obdobja veljavnosti obstoječe pomoči namreč šteje za novo pomoč (32). |
| --- | --- |

(121)

Z zakonom št. 80/2005 je bilo določeno, da morajo za družbo Terni ugodnejše cene veljati do leta 2010. Tudi če bi bilo drugo podaljšanje zgolj podaljšanje veljavnosti predhodnega ukrepa, bi pomenilo novo pomoč. V skladu z ustaljeno sodno prakso se sprememba obdobja veljavnosti obstoječe pomoči namreč šteje za novo pomoč (32).

| (122) | Podrobnejša analiza pa kaže, da se ukrepa po svoji vsebini dosti bolj razlikujeta. |
| --- | --- |

(122)

Podrobnejša analiza pa kaže, da se ukrepa po svoji vsebini dosti bolj razlikujeta.

| (123) | Preden je začel veljati zakon št. 80/2005, je cena Terni (in njena letna posodobitev) še vedno temeljila na prvotni sočasni obravnavi s samoproizvajalci. Z zakonom št. 80/2005 je bilo vmes poseženo tako, da je bila prekinjena ta povezava, družba Terni pa je bila dejansko izključena iz obravnave, ki velja za samoproizvajalce. Zgodilo se je, da je bila cena, ki je bila določena za leto 2005, enaka ceni za leto 2004, vendar pa je mehanizem oblikovanja cene bistveno spremenjen, saj se nova cena posodablja v skladu s povprečnim dvigom cen električne energije z zagotovilom, da se cena neodvisno od višine rasti cen ne bo zvišala za več kot 4 % na leto. |
| --- | --- |

(123)

Preden je začel veljati zakon št. 80/2005, je cena Terni (in njena letna posodobitev) še vedno temeljila na prvotni sočasni obravnavi s samoproizvajalci. Z zakonom št. 80/2005 je bilo vmes poseženo tako, da je bila prekinjena ta povezava, družba Terni pa je bila dejansko izključena iz obravnave, ki velja za samoproizvajalce. Zgodilo se je, da je bila cena, ki je bila določena za leto 2005, enaka ceni za leto 2004, vendar pa je mehanizem oblikovanja cene bistveno spremenjen, saj se nova cena posodablja v skladu s povprečnim dvigom cen električne energije z zagotovilom, da se cena neodvisno od višine rasti cen ne bo zvišala za več kot 4 % na leto.

| (124) | Obseg pomoči je tudi večji zaradi večanja količin, ki se dobavljajo po ugodnejši ceni. Element postopnega zmanjševanja je izključen v celoti. |
| --- | --- |

(124)

Obseg pomoči je tudi večji zaradi večanja količin, ki se dobavljajo po ugodnejši ceni. Element postopnega zmanjševanja je izključen v celoti.

| (125) | V zvezi s tem je treba poudariti, da bi bilo treba, če ravnamo v skladu s stališčem generalnega pravobranilca Fennellyja v Zadevi Italija in Sardegna Lines proti Komisiji (33), sprejeti enak sklep, tudi če se obseg pomoči ne bi spremenil. Ko je generalni pravobranilec Fennelly ocenjeval, v čem je vsebinska sprememba sheme, je izjavil, da „je uvedba popolnoma nove metode za zagotavljanje dejansko enakega obsega pomoči bistveno spremenila prvotno ureditev“. |
| --- | --- |

(125)

V zvezi s tem je treba poudariti, da bi bilo treba, če ravnamo v skladu s stališčem generalnega pravobranilca Fennellyja v Zadevi Italija in Sardegna Lines proti Komisiji (33), sprejeti enak sklep, tudi če se obseg pomoči ne bi spremenil. Ko je generalni pravobranilec Fennelly ocenjeval, v čem je vsebinska sprememba sheme, je izjavil, da „je uvedba popolnoma nove metode za zagotavljanje dejansko enakega obsega pomoči bistveno spremenila prvotno ureditev“.

| (126) | Komisija ugotavlja tudi, da bi bilo zaradi različnih mehanizmov, ki urejajo ceno, v novem ukrepu, ki se je začel izvajati leta 2005, nemogoče razlikovati med delom, ki bi bil do leta 2007 še naprej obstoječa pomoč, in spremembo, ki bi jo lahko označili za novo pomoč. (34). |
| --- | --- |

(126)

Komisija ugotavlja tudi, da bi bilo zaradi različnih mehanizmov, ki urejajo ceno, v novem ukrepu, ki se je začel izvajati leta 2005, nemogoče razlikovati med delom, ki bi bil do leta 2007 še naprej obstoječa pomoč, in spremembo, ki bi jo lahko označili za novo pomoč. (34).

| (127) | Zato Komisija meni, da je ukrep, ki je imenovan „drugo podaljšanje“, v bistvu popolnoma nova shema pomoči, saj je v primerjavi z ukrepom iz odločbe iz leta 1991 bistveno spremenjen. |
| --- | --- |

(127)

Zato Komisija meni, da je ukrep, ki je imenovan „drugo podaljšanje“, v bistvu popolnoma nova shema pomoči, saj je v primerjavi z ukrepom iz odločbe iz leta 1991 bistveno spremenjen.

| (128) | Na podlagi zgoraj navedenega je ukrep od 1. januarja 2005, ko je bila z zakonom št. 80/2005 podaljšana veljavnost veljavne cene, treba šteti za novo pomoč (35). |
| --- | --- |

(128)

Na podlagi zgoraj navedenega je ukrep od 1. januarja 2005, ko je bila z zakonom št. 80/2005 podaljšana veljavnost veljavne cene, treba šteti za novo pomoč (35).

| (129) | Navedba iz odstavkov (48) in (60), da bi bilo treba ukrep šteti za odobren na podlagi odstavka 5 člena 4 Uredbe (ES) št. 659/1999, ker je bila Komisija o njem obveščena in o njem ni sprejela odločitve v procesnem roku, je očitno neutemeljena. Med uradnim obvestilom Komisije o ukrepu v skladu s členom 88(3) in zgolj obvestilom o obstoju ukrepa, naslovljenim na Komisijo, je velika razlika. V Zadevi Breda Fucine Meridionali (36) je Sodišče prve stopnje odločilo predvsem, da se pošiljanje listin, ki niso naslovljene na generalnega sekretarja in v katerih se izrecno ne sklicuje na odstavek 3 člena 93 Pogodbe ES, ne more šteti za veljavno uradno obvestilo. |
| --- | --- |

(129)

Navedba iz odstavkov (48) in (60), da bi bilo treba ukrep šteti za odobren na podlagi odstavka 5 člena 4 Uredbe (ES) št. 659/1999, ker je bila Komisija o njem obveščena in o njem ni sprejela odločitve v procesnem roku, je očitno neutemeljena. Med uradnim obvestilom Komisije o ukrepu v skladu s členom 88(3) in zgolj obvestilom o obstoju ukrepa, naslovljenim na Komisijo, je velika razlika. V Zadevi Breda Fucine Meridionali (36) je Sodišče prve stopnje odločilo predvsem, da se pošiljanje listin, ki niso naslovljene na generalnega sekretarja in v katerih se izrecno ne sklicuje na odstavek 3 člena 93 Pogodbe ES, ne more šteti za veljavno uradno obvestilo.

| (130) | Procesni roki iz Uredbe št. 659/99 veljajo samo za ukrepe, o katerih se na podlagi člena 88(3) pravilno uradno obvesti Komisija in se ne izvajajo pred odločbo Komisije. V zadevnem primeru je nesporno, da Komisija o členu 11(11) zakona št. 80/2005 ni bila uradno obveščena. |
| --- | --- |

(130)

Procesni roki iz Uredbe št. 659/99 veljajo samo za ukrepe, o katerih se na podlagi člena 88(3) pravilno uradno obvesti Komisija in se ne izvajajo pred odločbo Komisije. V zadevnem primeru je nesporno, da Komisija o členu 11(11) zakona št. 80/2005 ni bila uradno obveščena.

| (131) | Poleg tega se v skladu z odstavkom 6 člena 4 Uredbe št. 659/99, če Komisija ni sprejela odločbe v procesnem roku dveh mesecev, šteje, da je Komisija pomoč odobrila, če zadevna država članica izvaja te ukrepe potem, ko je o tem obvestila Komisijo, razen če Komisija ne odloči v roku 15 delovnih dni po prejemu obvestila. V obravnavanem primeru Italija Komisije ni prej obvestila. Zato se odstavek 6 člena 4 Uredbe št. 659/99 v tem primeru ne bi mogel uporabljati, tudi če bi bila navedba podjetij Terni utemeljena, kar pa, kot je razloženo v odstavkih (129) in (130), ni. |
| --- | --- |

(131)

Poleg tega se v skladu z odstavkom 6 člena 4 Uredbe št. 659/99, če Komisija ni sprejela odločbe v procesnem roku dveh mesecev, šteje, da je Komisija pomoč odobrila, če zadevna država članica izvaja te ukrepe potem, ko je o tem obvestila Komisijo, razen če Komisija ne odloči v roku 15 delovnih dni po prejemu obvestila. V obravnavanem primeru Italija Komisije ni prej obvestila. Zato se odstavek 6 člena 4 Uredbe št. 659/99 v tem primeru ne bi mogel uporabljati, tudi če bi bila navedba podjetij Terni utemeljena, kar pa, kot je razloženo v odstavkih (129) in (130), ni.

| (132) | Ker Italija o členu 11(11) zakona št. 80/2005 ni uradno obvestila Komisije, je pomoč nezakonita. |
| --- | --- |

(132)

Ker Italija o členu 11(11) zakona št. 80/2005 ni uradno obvestila Komisije, je pomoč nezakonita.

| (133) | Čeprav se v tem postopku obravnava samo drugo podaljšanje veljavnosti cene, se zdi Komisiji primerno obravnavati tudi prvo podaljšanje in njegovo odobritev v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(133)

Čeprav se v tem postopku obravnava samo drugo podaljšanje veljavnosti cene, se zdi Komisiji primerno obravnavati tudi prvo podaljšanje in njegovo odobritev v skladu s pravili o državni pomoči.

| (134) | Prvo podaljšanje veljavnosti cene Terni je bilo določeno v členu 20(4) zakona št. 9/1991. Ta zakon je bil v Zadevi NN 52/1991 (37) razglašen za združljivega v skladu s pravili o državni pomoči. Iz odločbe Komisije, o kateri je bila uradno obveščena Italija, ni razvidno, za katere člene zakona je Komisija ugotovila, da so združljivi. Vendar pa interni dokumenti, na podlagi katerih je Komisija sprejela odločitev, vsebujejo kratek opis in oceno členov o državni pomoči. Člen 20(4) zakona, ki določa podaljšanje veljavnosti cene Terni, v dokumentih ni omenjen. |
| --- | --- |

(134)

Prvo podaljšanje veljavnosti cene Terni je bilo določeno v členu 20(4) zakona št. 9/1991. Ta zakon je bil v Zadevi NN 52/1991 (37) razglašen za združljivega v skladu s pravili o državni pomoči. Iz odločbe Komisije, o kateri je bila uradno obveščena Italija, ni razvidno, za katere člene zakona je Komisija ugotovila, da so združljivi. Vendar pa interni dokumenti, na podlagi katerih je Komisija sprejela odločitev, vsebujejo kratek opis in oceno členov o državni pomoči. Člen 20(4) zakona, ki določa podaljšanje veljavnosti cene Terni, v dokumentih ni omenjen.

| (135) | Na podlagi tako skopih informacij je na žalost nemogoče ugotoviti, kateri so bili v tem primeru razlogi za to, in še zlasti izvedeti, ali je Komisija preučila in nameravala odobriti ceno Terni. |
| --- | --- |

(135)

Na podlagi tako skopih informacij je na žalost nemogoče ugotoviti, kateri so bili v tem primeru razlogi za to, in še zlasti izvedeti, ali je Komisija preučila in nameravala odobriti ceno Terni.

| (136) | Ker je Italija Komisijo uradno obvestila o celotnem zakonu in se tudi odločba o odobritvi nanaša na celotni zakon, je treba podaljšanje veljavnosti cene Terni obravnavati, kot da je bilo odobreno z odločbo Komisije iz leta 1991. |
| --- | --- |

(136)

Ker je Italija Komisijo uradno obvestila o celotnem zakonu in se tudi odločba o odobritvi nanaša na celotni zakon, je treba podaljšanje veljavnosti cene Terni obravnavati, kot da je bilo odobreno z odločbo Komisije iz leta 1991.

| (137) | V smislu odstopanja od splošne prepovedi državne pomoči, ki je določeno v členu 87(1) Pogodbe ES, se pomoč lahko razglasi za združljivo, če se zanjo lahko uporablja eno od odstopanj, ki so našteta v Pogodbi. |
| --- | --- |

(137)

V smislu odstopanja od splošne prepovedi državne pomoči, ki je določeno v členu 87(1) Pogodbe ES, se pomoč lahko razglasi za združljivo, če se zanjo lahko uporablja eno od odstopanj, ki so našteta v Pogodbi.

| (138) | Državna pomoč, ki je bila podjetjem Terni odobrena na podlagi člena 11(11) zakona št. 80/2005, se lahko šteje za pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(138)

Državna pomoč, ki je bila podjetjem Terni odobrena na podlagi člena 11(11) zakona št. 80/2005, se lahko šteje za pomoč za tekoče poslovanje.

| (139) | V skladu z ustaljeno sodno prakso pomoč za tekoče poslovanje, to je pomoč, ki naj bi podjetje razbremenila stroškov, ki bi jih običajno imelo pri svojem dnevnem poslovanju ali običajnih dejavnostih, načeloma izkrivlja konkurenco v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi sektorjev, v katerih se jim pomoč odobri. (38) Komisija ugotavlja, da je pomoč za tekoče poslovanje, ki se z ugodnejšimi cenami električne energije odobri energetsko intenzivnemu podjetju, to je podjetju, za katerega so najvišji stroški prav stroški električne energije, še posebno izkrivljajoča oblika pomoči, saj pomoč pomembno in neposredno vpliva na proizvodne stroške tega podjetja in posledično na njegov konkurenčni položaj. |
| --- | --- |

(139)

V skladu z ustaljeno sodno prakso pomoč za tekoče poslovanje, to je pomoč, ki naj bi podjetje razbremenila stroškov, ki bi jih običajno imelo pri svojem dnevnem poslovanju ali običajnih dejavnostih, načeloma izkrivlja konkurenco v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi sektorjev, v katerih se jim pomoč odobri. (38) Komisija ugotavlja, da je pomoč za tekoče poslovanje, ki se z ugodnejšimi cenami električne energije odobri energetsko intenzivnemu podjetju, to je podjetju, za katerega so najvišji stroški prav stroški električne energije, še posebno izkrivljajoča oblika pomoči, saj pomoč pomembno in neposredno vpliva na proizvodne stroške tega podjetja in posledično na njegov konkurenčni položaj.

| (140) | Pomoč za tekoče poslovanje se lahko pod posebnimi pogoji odobri v skladu s Smernicami o državni pomoči za varstvo okolja (39). Vendar pa zadevna cena nima okoljevarstvenih namenov. |
| --- | --- |

(140)

Pomoč za tekoče poslovanje se lahko pod posebnimi pogoji odobri v skladu s Smernicami o državni pomoči za varstvo okolja (39). Vendar pa zadevna cena nima okoljevarstvenih namenov.

| (141) | Izjemoma se lahko pomoč za tekoče poslovanje odobri območjem, ki prejemajo pomoč in so do pomoči upravičena v skladu z odstopanjem iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES. V obravnavanem obdobju dežela Umbrija ni bila upravičena do pomoči na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe. |
| --- | --- |

(141)

Izjemoma se lahko pomoč za tekoče poslovanje odobri območjem, ki prejemajo pomoč in so do pomoči upravičena v skladu z odstopanjem iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES. V obravnavanem obdobju dežela Umbrija ni bila upravičena do pomoči na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe.

| (142) | Čeprav gre iz razlogov, ki so navedeni v odstavkih od (123) do (127), pri podaljšanjih za dva različna ukrepa, se zdi Komisiji koristno spomniti, da je bila v času, ko je bila uradno obveščena o prvem podaljšanju, v deželi Umbrija huda gospodarska kriza, ki je vplivala zlasti na sektorja jeklarske in kemične industrije na območju Terni. To krizo, ki je svoj vrhunec dosegla v začetku devetdesetih let, je Komisija priznala s tem, da je leta 1997 odobrila italijansko karto območij, ki so na podlagi člena 87.3 (c) upravičena do pomoči. (40) Območji Terni in Perugia sta bili razglašeni za upravičenca do pomoči v skladu s ciljem 2 strukturnih skladov. |
| --- | --- |

(142)

Čeprav gre iz razlogov, ki so navedeni v odstavkih od (123) do (127), pri podaljšanjih za dva različna ukrepa, se zdi Komisiji koristno spomniti, da je bila v času, ko je bila uradno obveščena o prvem podaljšanju, v deželi Umbrija huda gospodarska kriza, ki je vplivala zlasti na sektorja jeklarske in kemične industrije na območju Terni. To krizo, ki je svoj vrhunec dosegla v začetku devetdesetih let, je Komisija priznala s tem, da je leta 1997 odobrila italijansko karto območij, ki so na podlagi člena 87.3 (c) upravičena do pomoči. (40) Območji Terni in Perugia sta bili razglašeni za upravičenca do pomoči v skladu s ciljem 2 strukturnih skladov.

| (143) | Vendar pa je leta 2005, v času, ko je bil sprejet zakon št. 80/2005, proces strukturnega prilagajanja v deželi Umbrija večinoma že potekal. Na podlagi predlagane karte regionalnih pomoči za obdobje 2007–2013 bo dežela Umbrija sploh izgubila status območja, ki prejema pomoč. Zato Komisija pri ocenjevanju drugega podaljšanja veljavnosti cene zagotovo ne more upoštevati takih pomislekov, čeprav je težko izvedeti, ali so pomisleki glede regionalnega razvoja vplivali na prvotno odobritev. |
| --- | --- |

(143)

Vendar pa je leta 2005, v času, ko je bil sprejet zakon št. 80/2005, proces strukturnega prilagajanja v deželi Umbrija večinoma že potekal. Na podlagi predlagane karte regionalnih pomoči za obdobje 2007–2013 bo dežela Umbrija sploh izgubila status območja, ki prejema pomoč. Zato Komisija pri ocenjevanju drugega podaljšanja veljavnosti cene zagotovo ne more upoštevati takih pomislekov, čeprav je težko izvedeti, ali so pomisleki glede regionalnega razvoja vplivali na prvotno odobritev.

| (144) | Italija je dejansko obširno pojasnila razloge s področja industrijske politike, zaradi katerih je drugič podaljšala veljavnost cene Terni (glej odstavek (61)). Bistvo utemeljitev, ki jih Italija navaja za ceno, je, da lahko tudi energetsko intenzivna podjetja v drugih državah članicah prejemajo ugodnosti nižjih cen električne energije in da je cena potrebna kot prehodni ukrep, da bi se preprečila preselitev proizvodnje v države zunaj EU, dokler se energetski trg ne bi popolnoma liberaliziral in se infrastruktura ne bi izboljšala. Po naključju so te razlage v nasprotju s trditvijo Italije, da je cena Terni še vedno nadomestilo, in nikakor ne upravičujejo revizije razlastitvenega paketa. |
| --- | --- |

(144)

Italija je dejansko obširno pojasnila razloge s področja industrijske politike, zaradi katerih je drugič podaljšala veljavnost cene Terni (glej odstavek (61)). Bistvo utemeljitev, ki jih Italija navaja za ceno, je, da lahko tudi energetsko intenzivna podjetja v drugih državah članicah prejemajo ugodnosti nižjih cen električne energije in da je cena potrebna kot prehodni ukrep, da bi se preprečila preselitev proizvodnje v države zunaj EU, dokler se energetski trg ne bi popolnoma liberaliziral in se infrastruktura ne bi izboljšala. Po naključju so te razlage v nasprotju s trditvijo Italije, da je cena Terni še vedno nadomestilo, in nikakor ne upravičujejo revizije razlastitvenega paketa.

| (145) | Komisija ugotavlja, da je Sodišče odločilo, da „dejstvo, da si država članica z enostranskimi ukrepi prizadeva približati pogoje konkurence v nekem gospodarskem sektorju pogojem konkurence, ki veljajo v drugih državah članicah, zadevnim ukrepom ne more odvzeti značaja državne pomoči“. (41) Poleg tega je treba utemeljitev Italije, da je takšna državna pomoč upravičena zaradi obstoja drugih (enako izkrivljajočih) državnih pomoči v EU, v celoti zavrniti. Tak pristop bi povzročil subvencijsko tekmo in bi nasprotoval bistvenemu cilju nadzora državnih pomoči. Glede domnevnega tveganja, da bi se proizvodnja preselila v države zunaj EU, Komisija ugotavlja, da v njeni praksi odločanja ali v sodni praksi sodišč Skupnosti ni precedenčnega primera, v katerem bi se taka utemeljitev upravičila odobritev državnih pomoči. V zadevnem primeru ni treba Komisiji niti obravnavati tega vprašanja, saj italijanski organi oblasti niso predložili nobenih utemeljitev za takšno domnevo. Predvsem niso dokazali, da je bila cena potrebna in sorazmerna za preprečitev tega tveganja. |
| --- | --- |

(145)

Komisija ugotavlja, da je Sodišče odločilo, da „dejstvo, da si država članica z enostranskimi ukrepi prizadeva približati pogoje konkurence v nekem gospodarskem sektorju pogojem konkurence, ki veljajo v drugih državah članicah, zadevnim ukrepom ne more odvzeti značaja državne pomoči“. (41) Poleg tega je treba utemeljitev Italije, da je takšna državna pomoč upravičena zaradi obstoja drugih (enako izkrivljajočih) državnih pomoči v EU, v celoti zavrniti. Tak pristop bi povzročil subvencijsko tekmo in bi nasprotoval bistvenemu cilju nadzora državnih pomoči. Glede domnevnega tveganja, da bi se proizvodnja preselila v države zunaj EU, Komisija ugotavlja, da v njeni praksi odločanja ali v sodni praksi sodišč Skupnosti ni precedenčnega primera, v katerem bi se taka utemeljitev upravičila odobritev državnih pomoči. V zadevnem primeru ni treba Komisiji niti obravnavati tega vprašanja, saj italijanski organi oblasti niso predložili nobenih utemeljitev za takšno domnevo. Predvsem niso dokazali, da je bila cena potrebna in sorazmerna za preprečitev tega tveganja.

| (146) | Sklepne ugotovitve Skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki so omenjene v točki (61), niso pomembne, saj izražajo rezultate splošne politične razprave in niso pravno zavezujoče določbe. Mimogrede je treba omeniti, da rešitve, ki jih je predlagala skupina in navedla Italija, ne vključujejo odobritve državne pomoči. |
| --- | --- |

(146)

Sklepne ugotovitve Skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki so omenjene v točki (61), niso pomembne, saj izražajo rezultate splošne politične razprave in niso pravno zavezujoče določbe. Mimogrede je treba omeniti, da rešitve, ki jih je predlagala skupina in navedla Italija, ne vključujejo odobritve državne pomoči.

| (147) | Ker se za pomoč ne more uporabiti nobeno od odstopanj iz člena 87 Pogodbe ES, je treba drugo podaljšanje veljavnosti ugodnejših cen podjetjem Terni razglasiti za nezdružljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(147)

Ker se za pomoč ne more uporabiti nobeno od odstopanj iz člena 87 Pogodbe ES, je treba drugo podaljšanje veljavnosti ugodnejših cen podjetjem Terni razglasiti za nezdružljivo s skupnim trgom.

| (148) | Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (42) o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES je treba v primeru nezakonite pomoči, ki ni združljiva s skupnim trgom, ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco in pomoč, vključno z obrestmi, vrniti brez odlašanja. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (42) o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES je treba v primeru nezakonite pomoči, ki ni združljiva s skupnim trgom, ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco in pomoč, vključno z obrestmi, vrniti brez odlašanja.

| (149) | V skladu z ustaljeno sodno prakso prejemnik pomoči ne more imeti upravičenega pričakovanja glede zakonitosti dodelitve te pomoči, (43) če se pomoč izvaja brez predhodne priglasitve Komisiji na podlagi člena 88(3) Pogodbe. Vesten poslovnež naj bi bil sposoben ugotoviti, ali se je ravnalo v skladu s postopkom uradnega obvestila in ali je pomoč zakonita. |
| --- | --- |

(149)

V skladu z ustaljeno sodno prakso prejemnik pomoči ne more imeti upravičenega pričakovanja glede zakonitosti dodelitve te pomoči, (43) če se pomoč izvaja brez predhodne priglasitve Komisiji na podlagi člena 88(3) Pogodbe. Vesten poslovnež naj bi bil sposoben ugotoviti, ali se je ravnalo v skladu s postopkom uradnega obvestila in ali je pomoč zakonita.

| (150) | Vendar pa se prejemniku nezakonito dodeljene pomoči ne prepreči, da se zanaša na izjemne okoliščine, na podlagi katerih je upravičeno domneval, da je pomoč zakonita, in je zato zavrnil vračilo te pomoči. (44) Komisija je preučila, ali bi zaradi izjemnih okoliščin, ki jih podjetja Terni navajajo v odstavku (47), podjetja lahko imela taka upravičena pričakovanja. |
| --- | --- |

(150)

Vendar pa se prejemniku nezakonito dodeljene pomoči ne prepreči, da se zanaša na izjemne okoliščine, na podlagi katerih je upravičeno domneval, da je pomoč zakonita, in je zato zavrnil vračilo te pomoči. (44) Komisija je preučila, ali bi zaradi izjemnih okoliščin, ki jih podjetja Terni navajajo v odstavku (47), podjetja lahko imela taka upravičena pričakovanja.

| (151) | Prejemnice pomoči se zagovarjajo na zagotovilo Italije, da ukrep ni pomoč, in dejstvo, da Komisija ni dvomila o ukrepu, niti ko je bil podaljšan prvič niti ko je Italija predložila informacije o drugem podaljšanju. |
| --- | --- |

(151)

Prejemnice pomoči se zagovarjajo na zagotovilo Italije, da ukrep ni pomoč, in dejstvo, da Komisija ni dvomila o ukrepu, niti ko je bil podaljšan prvič niti ko je Italija predložila informacije o drugem podaljšanju.

| (152) | V zvezi s prvo trditvijo zadostuje, če spomnimo, da v skladu z ustaljeno sodno prakso obstoj upravičenih pričakovanj ne more biti odvisen od vedenja države članice, ki odobri pomoč. Sodišče prve stopnje je odločilo zlasti, da „napačne informacije, ki jih država članica posreduje o zakonitosti ukrepa, nikakor ne morejo biti vzrok za upravičena pričakovanja, še posebno če Komisija o teh informacijah sploh ni bila obveščena“ (45). |
| --- | --- |

(152)

V zvezi s prvo trditvijo zadostuje, če spomnimo, da v skladu z ustaljeno sodno prakso obstoj upravičenih pričakovanj ne more biti odvisen od vedenja države članice, ki odobri pomoč. Sodišče prve stopnje je odločilo zlasti, da „napačne informacije, ki jih država članica posreduje o zakonitosti ukrepa, nikakor ne morejo biti vzrok za upravičena pričakovanja, še posebno če Komisija o teh informacijah sploh ni bila obveščena“ (45).

| (153) | Vzrok za upravičena pričakovanja je zato lahko samo vedenje uprave Skupnosti. Zlasti je Sodišče odločilo, da „se oseba ne more sklicevati na kršitev tega načela, razen če ji je uprava Skupnosti posredovala natančna zagotovila (poudarek je dodan)“ (46). |
| --- | --- |

(153)

Vzrok za upravičena pričakovanja je zato lahko samo vedenje uprave Skupnosti. Zlasti je Sodišče odločilo, da „se oseba ne more sklicevati na kršitev tega načela, razen če ji je uprava Skupnosti posredovala natančna zagotovila (poudarek je dodan)“ (46).

| (154) | Podjetja Terni trdijo, da Komisija leta 1991, ko je odobrila zakon št. 9/1991, ni dvomila o ukrepu. Poudariti je treba, da se odločba Komisije iz leta 1991 nanaša samo na ukrep, ki ga določa zakon št. 9/1991, zato odobritev tega ukrepa ne more biti vzrok za upravičena pričakovanja glede zakonitosti ali združljivosti novega ukrepa pomoči, ki je bil uveden z zakonom št. 80/2005. Tudi če bi Komisija izrecno izjavila, da ukrep iz leta 1991 ni bil pomoč, kar ne velja, prejemnice pomoči ne bi mogle sklepati, da bi se tudi ukrep iz leta 2005 samodejno obravnaval, kot da ni pomoč, saj se lahko ukrep, ki ni pomoč, v državno pomoč spremeni zaradi številnih okoliščin. |
| --- | --- |

(154)

Podjetja Terni trdijo, da Komisija leta 1991, ko je odobrila zakon št. 9/1991, ni dvomila o ukrepu. Poudariti je treba, da se odločba Komisije iz leta 1991 nanaša samo na ukrep, ki ga določa zakon št. 9/1991, zato odobritev tega ukrepa ne more biti vzrok za upravičena pričakovanja glede zakonitosti ali združljivosti novega ukrepa pomoči, ki je bil uveden z zakonom št. 80/2005. Tudi če bi Komisija izrecno izjavila, da ukrep iz leta 1991 ni bil pomoč, kar ne velja, prejemnice pomoči ne bi mogle sklepati, da bi se tudi ukrep iz leta 2005 samodejno obravnaval, kot da ni pomoč, saj se lahko ukrep, ki ni pomoč, v državno pomoč spremeni zaradi številnih okoliščin.

| (155) | Poleg tega bi se na podlagi besedila odločbe Komisije, o kateri je bila uradno obveščena Italija, ki ukrepe pomoči iz zakonov št. 9/1991 in št. 10/1991 razglaša za združljive, lahko sklepalo ravno nasprotno, namreč da je bil ukrep Terni pomoč. |
| --- | --- |

(155)

Poleg tega bi se na podlagi besedila odločbe Komisije, o kateri je bila uradno obveščena Italija, ki ukrepe pomoči iz zakonov št. 9/1991 in št. 10/1991 razglaša za združljive, lahko sklepalo ravno nasprotno, namreč da je bil ukrep Terni pomoč.

| (156) | Zato odločitev Komisije prejemnicam pomoči ni mogla dati natančnih zagotovil o tem, da cena nima značaja pomoči, ampak so na podlagi nje lahko v najboljšem primeru upravičeno pričakovale, da je bilo podaljšanje veljavnosti cene iz leta 1991 združljivo. Vendar pa niso mogle imeti nobenih pričakovanj glede podaljšanja iz leta 2005. Zato je treba zavrniti tudi to utemeljitev. |
| --- | --- |

(156)

Zato odločitev Komisije prejemnicam pomoči ni mogla dati natančnih zagotovil o tem, da cena nima značaja pomoči, ampak so na podlagi nje lahko v najboljšem primeru upravičeno pričakovale, da je bilo podaljšanje veljavnosti cene iz leta 1991 združljivo. Vendar pa niso mogle imeti nobenih pričakovanj glede podaljšanja iz leta 2005. Zato je treba zavrniti tudi to utemeljitev.

| (157) | Trditev, da Komisija domnevno ni ravnala vestno, ko je prejela informacije o drugem podaljšanju veljavnosti cene, je očitno neutemeljena. Italija je ceno Terni domnevno omenila v poročilu o državni pomoči iz leta 2005. Vendar pa je Italija podrobne informacije o ukrepu, ki je določen v členu 11(11) zakona št. 80/2005, predložila šele februarja 2006 na zahtevo Komisije za potrebe postopka preiskave državne pomoči iz člena 11(12) istega zakona (državna pomoč št. C 13/06). Formalni postopek preiskave je Komisija sprožila julija 2006. |
| --- | --- |

(157)

Trditev, da Komisija domnevno ni ravnala vestno, ko je prejela informacije o drugem podaljšanju veljavnosti cene, je očitno neutemeljena. Italija je ceno Terni domnevno omenila v poročilu o državni pomoči iz leta 2005. Vendar pa je Italija podrobne informacije o ukrepu, ki je določen v členu 11(11) zakona št. 80/2005, predložila šele februarja 2006 na zahtevo Komisije za potrebe postopka preiskave državne pomoči iz člena 11(12) istega zakona (državna pomoč št. C 13/06). Formalni postopek preiskave je Komisija sprožila julija 2006.

| (158) | Glede na kratek čas, ki je pretekel med predložitvijo informacij in ukrepanjem Komisije, je očitno, da je Komisija ravnala vestno. |
| --- | --- |

(158)

Glede na kratek čas, ki je pretekel med predložitvijo informacij in ukrepanjem Komisije, je očitno, da je Komisija ravnala vestno.

| (159) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da ni bilo izjemnih okoliščin, zaradi katerih bi podjetja Terni lahko imela upravičena pričakovanja glede zakonitosti spornega ukrepa. |
| --- | --- |

(159)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija sklenila, da ni bilo izjemnih okoliščin, zaradi katerih bi podjetja Terni lahko imela upravičena pričakovanja glede zakonitosti spornega ukrepa.

| (160) | Vsi zneski nezdružljive pomoči, ki so jih prejela podjetja ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche na podlagi člena 11(11) zakona št. 80/2005 in ki so bili izplačani v obdobju od 1. januarja 2005 (glej odstavek (26)), se z obrestmi vrnejo v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (47). |
| --- | --- |

(160)

Vsi zneski nezdružljive pomoči, ki so jih prejela podjetja ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche na podlagi člena 11(11) zakona št. 80/2005 in ki so bili izplačani v obdobju od 1. januarja 2005 (glej odstavek (26)), se z obrestmi vrnejo v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (47).

| (161) | V zvezi s tem je treba spomniti na to, da je namen vračila ponovno vzpostaviti konkurenčni položaj prejemnika pomoči, ki ga je imel pred odobritvijo nezdružljive pomoči. Pri ugotavljanju konkurenčnega položaja podjetij Terni pred sprejetjem zakona št. 80/2005 je treba upoštevati ukrep pomoči, ki je bil določen v zakonu št. 9/1991 in je bil v skladu s pravili o državni pomoči odobren do leta 2007. |
| --- | --- |

(161)

V zvezi s tem je treba spomniti na to, da je namen vračila ponovno vzpostaviti konkurenčni položaj prejemnika pomoči, ki ga je imel pred odobritvijo nezdružljive pomoči. Pri ugotavljanju konkurenčnega položaja podjetij Terni pred sprejetjem zakona št. 80/2005 je treba upoštevati ukrep pomoči, ki je bil določen v zakonu št. 9/1991 in je bil v skladu s pravili o državni pomoči odobren do leta 2007.

| (162) | Zato Komisija meni, da se preostali zneski pomoči, do katerih bi bile prejemnice pomoči v letih 2005, 2006 in 2007 upravičene na podlagi zakona št. 9/1991, če ne bi bil sprejet zakon št. 80/2005, lahko odštejejo od vsote, ki jo morajo vrniti, če Italija meni, da so prejemnice pomoči v skladu z nacionalno zakonodajo upravičene do teh zneskov pomoči. |
| --- | --- |

(162)

Zato Komisija meni, da se preostali zneski pomoči, do katerih bi bile prejemnice pomoči v letih 2005, 2006 in 2007 upravičene na podlagi zakona št. 9/1991, če ne bi bil sprejet zakon št. 80/2005, lahko odštejejo od vsote, ki jo morajo vrniti, če Italija meni, da so prejemnice pomoči v skladu z nacionalno zakonodajo upravičene do teh zneskov pomoči.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (163) | Komisija je sklenila, da je Italija s kršitvijo člena 88(3) Pogodbe ES nezakonito izvajala določbo odstavka 11 člena 11 zakonskega odloka (Decreto-legge) št. 80/05, ki je bil spremenjen v zakon št. 80/2005, ki določa spremembo in podaljšanje veljavnosti ugodnejših cen električne energije, ki veljajo za tri podjetja Terni, do leta 2010. Komisija meni, da tak ukrep, ki je čista pomoč za tekoče poslovanje, ne izpolnjuje pogojev za nobeno odstopanje po Pogodbi ES, in zato ni združljiv s skupnim trgom. Zato se deli omenjenega ukrepa, ki še niso bili odobreni ali plačani, ne smejo izplačati. Že izplačano pomoč je treba vrniti. Zneski, do katerih bi bile prejemnice pomoči upravičene v letih 2005, 2006 in 2007 na podlagi zakona št. 9/1991, se lahko odštejejo od skupnega zneska, ki ga je treba vrniti – |
| --- | --- |

(163)

Komisija je sklenila, da je Italija s kršitvijo člena 88(3) Pogodbe ES nezakonito izvajala določbo odstavka 11 člena 11 zakonskega odloka (Decreto-legge) št. 80/05, ki je bil spremenjen v zakon št. 80/2005, ki določa spremembo in podaljšanje veljavnosti ugodnejših cen električne energije, ki veljajo za tri podjetja Terni, do leta 2010. Komisija meni, da tak ukrep, ki je čista pomoč za tekoče poslovanje, ne izpolnjuje pogojev za nobeno odstopanje po Pogodbi ES, in zato ni združljiv s skupnim trgom. Zato se deli omenjenega ukrepa, ki še niso bili odobreni ali plačani, ne smejo izplačati. Že izplačano pomoč je treba vrniti. Zneski, do katerih bi bile prejemnice pomoči upravičene v letih 2005, 2006 in 2007 na podlagi zakona št. 9/1991, se lahko odštejejo od skupnega zneska, ki ga je treba vrniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Državna pomoč Italije za podjetja ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche je nezdružljiva s skupnim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo je Italija odobrila podjetjem ThyssenKrupp, Cementir in Nuova Terni Industrie Chimiche, vendar jim je še ni izplačala, je prav tako nezdružljiva s skupnim trgom in se zato ne sme izvajati.

Člen 2

1.   Italija bo od prejemnic pomoči izterjala vračilo pomoči iz člena 1(1).

2.   Vsote, ki jih je treba vrniti, morajo vsebovati obresti za celotno obdobje od datuma, ko so bile dane na razpolago prejemnicam pomoči, do datuma vračila.

3.   Obresti se v skladu z Uredbo (ES) št. 794/2004 izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa.

Člen 3

1.   Italija sprejme vse potrebne ukrepe, da od prejemnic pomoči izterja nezakonito in nezdružljivo pomoč iz člena 1.

2.   Vračilo se izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje odločbe Komisije.

3.   Italija zagotavlja, da bo to odločbo izvedla v štirih mesecih od datuma priglasitve.

Člen 4

1.   Italija bo Komisijo obveščala o napredovanju nacionalnih postopkov za izvajanje te odločbe, dokler ne bodo končani.

2.   V dveh mesecih od priglasitve te odločbe bo Italija predložila informacije o skupnih zneskih (glavnica in obresti), ki jih morajo vrniti prejemnice pomoči, in podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo. V istem roku bo Italija Komisiji poslala vso dokumentacijo, ki dokazuje, da je prejemnicam pomoči odredila vračilo pomoči.

3.   Po dveh mesecih, predpisanih v odstavku 2, bo Italija na jasno zahtevo Komisije predložila poročilo o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za uskladitev s to odločbo. Poročilo mora vsebovati tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih prejemnice pomoči že vrnile.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, dne 20. novembra 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 214, 6.9.2006, str. 5.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Črki (a) in (b) prve alinee odstavka 6 člena 4 zakona št. 1643/62.

3

(4)  Podjetja, ki za proizvodnjo energije uporabljajo javne vode, delujejo na podlagi začasne koncesije (concessione di derivazione idroelettrica). Koncesije se dajejo za toliko časa (v Italiji ponavadi za trideset let), da lahko podjetja pokrijejo svoje investicijske stroške. Po izteku veljavnosti koncesij se te ponovno dodelijo na podlagi preglednega izbirnega postopka.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Državna pomoč NN 52/1991, dopis SG (91) D/15502.

5

(6)  Odstavek 285 člena 1 zakona št. 266/2005.

6

(7)  Delibera AEEG št. 228/01.

7

Delibera

(8)  Delibera AEEG št. 148/04.

8

Delibera

(9)  UL L 227, 19.8.1983, str. 24.

9

(10)  Sodba SES v Zadevi Terni SpA in Italsider proti Cassa Conguaglio per il settore elettrico, predlog za sprejetje predhodne odločbe, Zadeva C-99/92, [1994] Recueil, str. I-00541.

10

SpA in Italsider proti Cassa Conguaglio per il settore elettrico

(11)  Odločba Komisije SEC/1999/687 z dne 11. maja 1999 v Zadevi C-49/98, Ukrepi za zaposlovanje, člena 15 in 26 zakona št. 196/97, UL L 42, 15.2.2000, str. 1–18.

11

(12)  Sodba SES v Zadevi Deggendorf proti Komisiji, Zadeva C-355/95, [1997] Recueil, str. I-02549.

12

(13)  Obvestilo Ministrstva za proizvodne dejavnosti, naslovljeno na AEEG, z dne 16.12.2005.

13

(14)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

14

(15)  Glej opombo 14.

15

(16)  Delibera AEEG št. 190/2006.

16

(17)  Predvsem naslednje sodbe: A.D.B.H.U., Zadeva C-240/83 z dne 7.2.1985, Recueil (1985), str. 00531, Asteris, združene zadeve 106-120/87 z dne 27.9.1988, Recueil (1988), str. 05515, Altmark, Zadeva C-280/00 z dne 24.7.2003, (Recueil 2003), str. I-07747; Ferring, Zadeva C-53/00 z dne 22.11.2001, Recueil (2001), str. I-09067.

17

(18)  Predvsem v Franciji, Nemčiji, Španiji, Grčiji in na Finskem. Italija je predložila opis shem, ki v korist energetsko intenzivnih panog domnevno potekajo v teh državah.

18

(19)  Prvo poročilo Skupine strokovnjakov na visoki ravni „Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme“ [Prispevek k celostnemu pristopu k politikam o konkurenčnosti, energiji in okolju – delovanje energetskega trga, dostop do energije, učinkovitost energije in shema o trgovanju z emisijami EU] z dne 2. junija 2006.

19

Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme

(20)  Sodba SES v Zadevi Pearle in drugi, Zadeva C-345/02, [2004] Recueil I-7139, in Preussen-Elektra, Zadeva C-379/98, [2001] Recueil I-02099.

20

(21)  Mehanizem, na podlagi katerega je mogoče ugovarjati znesku nadomestila, je bil določen v odstavku 5 člena 5 zakona o nacionalizaciji.

21

(22)  Pripomniti je treba, da po italijanski zakonodaji hidroelektrarne, ko jim poteče koncesija, izgubijo lastninsko pravico na delu svoje infrastrukture, zlasti na nekaterih strojnih obratih, ki samodejno spet postanejo državna last.

22

(23)  Glej sodbe SES v Zadevi Steinike & Weinlig, C-78/76, [1977] Recueil, str. 595, in v Zadevi Francoska vlada proti Komisiji, Zadeva C-47/69, [1970] Recueil, str. 00487.

23

(24)  Sodba SES v Zadevi Pearle in drugi proti Komisiji, Zadeva C-345/02, [2004] Recueil I-7139.

24

(25)  Glej sodbo SES v Zadevi Italija proti Komisiji, Zadeva C-303/88, [1988] Recueil I.1433, Francija proti Komisiji, Zadeva C-47/69, [1970] Recueil 4393; sodbo Sodišča prva stopnje v Zadevi Deutsche Bahn proti Komisiji, Zadeva T-351/02, [2006] ZOdl. II.1047.

25

(26)  Podjetje Cementir je del skupine Caltagirone Group, ki upravlja številne elektrarne v Italiji, od katerih so nekatere dejavni izvozniki. Podjetje izdeluje različne izdelke iz cementa in apna ter nadzira proizvajalca cementa v Turčiji, ki svoje izdelke izvaža v EU. Podjetje Nuova Terni Industrie Chimiche je del skupine Norsk Hydro group, ki proizvaja umetna in mineralna gnojila, nafto, plin in petrokemične proizvode. Podjetje ThyssenKrupp je globalni koncern, ki je večinoma dejaven v proizvodnji jekla, vendar pa to ni edino njegovo področje.

26

(27)  Sodba SES v Zadevi Republika Francija proti Komisiji, Zadeva C-102/87, [1988] Recueil, str. 04067.

27

(28)  Odločba Komisije z dne 30. novembra 1994 (Zadeve IV/33.322 – cement), UL L 343/1994, str. 1–158.

28

(29)  Odločba IV/M.832 z dne 25.10.1996 v Zadevi Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

29

(30)  Glej med drugim Odločbo IV/M.925 v Zadevi Krupp-Hoesch/Thyssen z dne 11. avgusta 1997.

30

(31)  Glej med drugim sodbo SES v Zadevi Philip Morris proti Komisiji, (Zadeva 730/79, Recueil [1980], str. 02671, odstavek 11) in sodbo SES v Zadevi Air Liquide Industries proti Ville de Seraing et Province de Liège (združeni zadevi C-393/04 in C-41/05, [2006] ZOdl., str. I-05293).

31

(32)  V zvezi s tem glej na primer sodbo Sodišča prve stopnje v Zadevi Territorio Historico de Alava – Diputacion Foral de Alava, združeni zadevi T-127/99 in T-148/99, [2002] Recueil II-012575, odstavki 173–175.

32

(33)  Združeni zadevi C 15/98 in C 105/99, Italija in Sardegna Lines proti Komisiji, Recueil [2000] I-8855, odstavek 74 stališča.

33

(34)  Sodba Sodišča prve stopnje v Zadevi Vlada Gibraltarja proti Komisiji, združeni zadevi T 195-01 in T 2017/01, [Recueil 2002] str. II-02309.

34

(35)  Zakon o spremembi Uredbe št. 80/05 je določil začetek veljavnosti ukrepa podaljšanja veljavnosti cene od 1. januarja 2005 z učinkom za nazaj.

35

(36)  Zadeva Breda Fucine Meridionali proti Komisiji, združeni zadevi T-126/96 in T-127/96, [1998] Recueil, II-3437, odstavek 47.

36

Breda Fucine Meridionali

Komisiji

(37)  Glej opombo 5.

37

(38)  Glej sodbi SES v Zadevi Italija proti Komisiji, Zadeva C-86/89, [1990] Recueil, I-3891, odstavek 18, in Francija proti Komisiji, Zadeva C-301/87, [1990] Recueil I-307, odstavek 50; sodbo Sodišča prve stopnje v Zadevi Siemens proti Komisiji, Zadeva T-459/93, [1995] Recueil II-1675, odstavek 48.

38

Italija

Komisiji

Francija

Komisiji

Siemens

Komisiji

(39)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

39

(40)  Državna pomoč št. 27/1997, Odločba Komisije SG(97) 4949 z dne 30. junija 1997.

40

(41)  Glej na primer sodbo SES v Zadevi Republika Italija proti Komisiji, Zadeva C-372/97, [2004] Recueil I-03679, odstavek 67.

41

(42)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

42

(43)  Sodba SES v Zadevi Alcan Deutschland, Zadeva C-24/95, [1997],Recueil I-1591, odstavki 25, 30 in 31, ter Zadeva Demesa in Territorio histórico de Álava proti Komisiji, združeni zadevi C-183/02 P in C-187/02, [2004] Recueil I-10609, odstavek 45.

43

Alcan Deutschland

Demesa in Territorio histórico de Álava

Komisiji

(44)  Sodba SES v Zadevi Komisija proti Nemčiji, Zadeva C-5/89, [1990] Recueil I-3437, odstavek 16.

44

Komisija

Nemčiji, Zadeva

(45)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje v Zadevi Fleuren Compost proti Komisiji, Zadeva T-109/01 [2004], Recueil, str. II-127, odstavki 141–143.

45

Fleuren Compost proti Komisiji

(46)  Glej sodbo SES v Zadevi Nemčija proti Komisiji, Zadeva C-506/03, [2005] ZOdl., str. I-0000, odstavek 58.

46

Nemčija proti Komisiji

(47)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1–134.

47

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/55

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. aprila 2008

o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1403)

(Besedilo v angleškem, danskem, estonskem, francoskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, slovenskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/409/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je že postopno opustila proizvodnjo in porabo klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranega bromofluoroogljikovodika in bromoklorometana. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je že postopno opustila proizvodnjo in porabo klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranega bromofluoroogljikovodika in bromoklorometana.

| (2) | Vsako leto mora Komisija določiti uporabe bistvenega pomena za te nadzorovane snovi, količine, ki se smejo uporabljati, ter gospodarske družbe, ki jih smejo uporabljati. |
| --- | --- |

(2)

Vsako leto mora Komisija določiti uporabe bistvenega pomena za te nadzorovane snovi, količine, ki se smejo uporabljati, ter gospodarske družbe, ki jih smejo uporabljati.

| (3) | V Sklepu IV/25 pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, v nadaljnjem besedilu „Montrealski protokol“, so določena merila, ki jih Komisija uporablja za določitev katerih koli uporab bistvenega pomena, in za vsako pogodbenico odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, potreben za uporabe bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(3)

V Sklepu IV/25 pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, v nadaljnjem besedilu „Montrealski protokol“, so določena merila, ki jih Komisija uporablja za določitev katerih koli uporab bistvenega pomena, in za vsako pogodbenico odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, potreben za uporabe bistvenega pomena.

| (4) | V Sklepu XIX/13 pogodbenic Montrealskega protokola je odobrena proizvodnja 200 ton klorofluoroogljikovodikov (CFC) v Evropski skupnosti v letu 2008 za proizvodnjo in uporabo inhalatorjev z določenim odmerkom (MDI), ki veljata za uporabe bistvenega pomena CFC v skladu s Sklepom IV/25. |
| --- | --- |

(4)

V Sklepu XIX/13 pogodbenic Montrealskega protokola je odobrena proizvodnja 200 ton klorofluoroogljikovodikov (CFC) v Evropski skupnosti v letu 2008 za proizvodnjo in uporabo inhalatorjev z določenim odmerkom (MDI), ki veljata za uporabe bistvenega pomena CFC v skladu s Sklepom IV/25.

| (5) | V Sklepu XIX/18 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v prilogah A, B in C (snovi v skupinah II in III) k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za uporabe bistvenega pomena za laboratorijske in analitske namene v skladu s Prilogo IV k Poročilu o sedmem zasedanju pogodbenic, ob upoštevanju pogojev, določenih v Prilogi II k Poročilu o šestem zasedanju pogodbenic, kot tudi sklepov VII/11, XI/15 in XV/5 pogodbenic Montrealskega protokola. V Sklepu XVII/10 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v Prilogi E k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za laboratorijske in analitske uporabe metil bromida. |
| --- | --- |

(5)

V Sklepu XIX/18 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v prilogah A, B in C (snovi v skupinah II in III) k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za uporabe bistvenega pomena za laboratorijske in analitske namene v skladu s Prilogo IV k Poročilu o sedmem zasedanju pogodbenic, ob upoštevanju pogojev, določenih v Prilogi II k Poročilu o šestem zasedanju pogodbenic, kot tudi sklepov VII/11, XI/15 in XV/5 pogodbenic Montrealskega protokola. V Sklepu XVII/10 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v Prilogi E k Montrealskemu protokolu, ki je potreben za laboratorijske in analitske uporabe metil bromida.

| (6) | V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodikov, so vse države članice uradno sporočile (2) Programu Združenih narodov za okolje učinkovine, za katere klorofluoroogljikovodiki (CFC) niso več bistvenega pomena za proizvodnjo CFC-MDI za dajanje v promet na trg Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodikov, so vse države članice uradno sporočile (2) Programu Združenih narodov za okolje učinkovine, za katere klorofluoroogljikovodiki (CFC) niso več bistvenega pomena za proizvodnjo CFC-MDI za dajanje v promet na trg Evropske skupnosti.

| (7) | Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uporabo in dajanje CFC v promet, razen v primerih, ko je njihova uporaba bistvenega pomena, v skladu s pogoji, opredeljenimi v členu 3(1) navedene uredbe. Te ugotovitve o nebistvenem pomenu so zmanjšale povpraševanje po CFC za uporabo v MDI, ki se dajejo v promet v Evropski skupnosti. Poleg tega člen 4(6) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uvoz in dajanje proizvodov CFC-MDI v promet, razen v primerih, ko se šteje, da so CFC v teh proizvodih bistvenega pomena v skladu s pogoji, opisanimi v členu 3(1). |
| --- | --- |

(7)

Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uporabo in dajanje CFC v promet, razen v primerih, ko je njihova uporaba bistvenega pomena, v skladu s pogoji, opredeljenimi v členu 3(1) navedene uredbe. Te ugotovitve o nebistvenem pomenu so zmanjšale povpraševanje po CFC za uporabo v MDI, ki se dajejo v promet v Evropski skupnosti. Poleg tega člen 4(6) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uvoz in dajanje proizvodov CFC-MDI v promet, razen v primerih, ko se šteje, da so CFC v teh proizvodih bistvenega pomena v skladu s pogoji, opisanimi v členu 3(1).

| (8) | Komisija je 18. julija 2007 objavila obvestilo (3) naslovljeno na tiste gospodarske družbe v Skupnosti 27 držav članic, ki zahtevajo, da Komisija presodi uporabo nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2008, in je prejela izjave o nameravanih uporabah nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v letu 2008. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 18. julija 2007 objavila obvestilo (3) naslovljeno na tiste gospodarske družbe v Skupnosti 27 držav članic, ki zahtevajo, da Komisija presodi uporabo nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2008, in je prejela izjave o nameravanih uporabah nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v letu 2008.

| (9) | Da lahko zainteresirane gospodarske družbe in izvajalci še naprej pravočasno koristijo sistem izdajanja dovoljenj, je primerno, da se začne ta odločba uporabljati s 1. januarjem 2008. |
| --- | --- |

(9)

Da lahko zainteresirane gospodarske družbe in izvajalci še naprej pravočasno koristijo sistem izdajanja dovoljenj, je primerno, da se začne ta odločba uporabljati s 1. januarjem 2008.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene medicinske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 155 460,00 kilogramov ODP (Ozone-depleting Potential (dejavnik škodljivosti za ozon)).

2.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115) in skupine II (drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 56 213,60 kilogramov ODP.

3.   Količina nadzorovanih snovi skupine III (halonov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 418,7 kilograma ODP.

4.   Količina nadzorovanih snovi skupine IV (ogljikovega tetraklorida) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 150 832,836 kilogramov ODP.

5.   Količina nadzorovanih snovi skupine V (1,1,1-trikloroetana) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Evropski uniji v letu 2008, je 381,5 kilograma ODP.

6.   Količina nadzorovanih snovi skupine VI (metil bromida) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 150,00 kilogramov ODP.

7.   Količina nadzorovanih snovi skupine VII (delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 0,96 kilogramov ODP.

8.   Količina nadzorovanih snovi skupine IX (bromoklorometana) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2008, je 13,368 kilogramov ODP.

Člen 2

Inhalatorji z določenim odmerkom, ki vsebujejo klorofluoroogljikovodik, navedeni v Prilogi I, se ne dajo v promet na trge, če je pristojni organ ugotovil, da klorofluoroogljikovodiki za inhalatorje z določenim odmerkom na navedenih trgih niso bistvenega pomena.

Člen 3

Med obdobjem od 1. januarja do 31. decembra 2008 se uporabljajo naslednja pravila:

| 1. | Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 za bistvene medicinske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge II. |
| --- | --- |

1.

Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 za bistvene medicinske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge II.

| 2. | Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 ter drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge III. |
| --- | --- |

2.

Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 ter drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge III.

| 3. | Kvote halonov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IV. |
| --- | --- |

3.

Kvote halonov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IV.

| 4. | Kvote ogljikovega tetraklorida za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge V. |
| --- | --- |

4.

Kvote ogljikovega tetraklorida za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge V.

| 5. | Kvote 1,1,1-trikloroetana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VI. |
| --- | --- |

5.

Kvote 1,1,1-trikloroetana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VI.

| 6. | Kvote metil bromida za kritične laboratorijske in analitske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VII. |
| --- | --- |

6.

Kvote metil bromida za kritične laboratorijske in analitske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VII.

| 7. | Kvote delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VIII. |
| --- | --- |

7.

Kvote delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge VIII.

| 8. | Kvote bromoklorometana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IX. |
| --- | --- |

8.

Kvote bromoklorometana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo gospodarskim družbam iz Priloge IX.

| 9. | Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov in bromoklorometana za bistvene uporabe so določene v Prilogi X. |
| --- | --- |

9.

Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov in bromoklorometana za bistvene uporabe so določene v Prilogi X.

Člen 4

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008 in preneha veljati 31. decembra 2008.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na naslednje gospodarske družbe:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

V Bruslju, 17. aprila 2008

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/540/ES (UL L 198, 31.7.2007, str. 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  UL C 164, 18.7.2007, str. 37.

3

---

PRILOGA I

V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 dvanajstega zasedanja pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so spodaj navedene države ugotovile, da CFC zaradi prisotnosti ustreznih MDI brez CFC niso več „bistveni“ na podlagi Protokola, če se uporabljajo v povezavi z naslednjimi učinkovinami:

SEZNAM NEBISTVENIH SNOVI

Vir: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Preglednica 1

Kratko delujoči bronhodilatatorji za doziranje beta-agonista

| Država | Salbutamol | Terbutalin | Fenoterol | Orciprenalin | Reproterol | Karbuterol | Heksoprenalin | Pirbuterol | Klenbuterol | Bitolterol | Prokaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Združeno kraljestvo | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Država

Salbutamol

Terbutalin

Fenoterol

Orciprenalin

Reproterol

Karbuterol

Heksoprenalin

Pirbuterol

Klenbuterol

Bitolterol

Prokaterol

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Združeno kraljestvo

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Preglednica 2

Steroidi za inhaliranje

| Država | Beklometazon | Deksametazon | Flunizolid | Flutikazon | Budezonid | Triamcinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X |
| Belgija | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | | | | | | |
| Češka | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | | | X | | |
| Estonija | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | | | X | | |
| Francija | X | | | X | | |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | | | X | | |
| Italija | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | | | X | X | |
| Švedska | X | | | X | | |
| Združeno kraljestvo | | | | X | | |

Država

Beklometazon

Deksametazon

Flunizolid

Flutikazon

Budezonid

Triamcinolon

Avstrija

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

Ciper

Češka

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

Francija

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

X

Preglednica 3

Nesteroidne učinkovine proti vnetjem

| Država | Kromoglicidna kislina | Nedrokromil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Bolgarija | X | X | | | | |
| Ciper | X | X | | | | |
| Češka | X | X | | | | |
| Danska | X | X | | | | |
| Estonija | X | X | | | | |
| Finska | X | X | | | | |
| Francija | X | X | | | | |
| Nemčija | X | X | | | | |
| Grčija | X | X | | | | |
| Madžarska | X | | | | | |
| Irska | | | | | | |
| Italija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Litva | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Nizozemska | X | X | | | | |
| Poljska | X | X | | | | |
| Portugalska | X | | | | | |
| Romunija | X | X | | | | |
| Slovaška | X | X | | | | |
| Slovenija | X | X | | | | |
| Španija | | X | | | | |
| Švedska | X | X | | | | |
| Združeno kraljestvo | X | X | | | | |

Država

Kromoglicidna kislina

Nedrokromil

Avstrija

X

X

Belgija

X

X

Bolgarija

X

X

Ciper

X

X

Češka

X

X

Danska

X

X

Estonija

X

X

Finska

X

X

Francija

X

X

Nemčija

X

X

Grčija

X

X

Madžarska

X

Irska

Italija

X

X

Latvija

X

X

Litva

X

X

Luksemburg

X

Malta

X

Nizozemska

X

X

Poljska

X

X

Portugalska

X

Romunija

X

X

Slovaška

X

X

Slovenija

X

X

Španija

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

X

X

Preglednica 4

Antiholinergični bronhodilatatorji

| Država | Ipratropijev bromid | Oksitropijev bromid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Bolgarija | X | X | | | | |
| Ciper | X | X | | | | |
| Češka | X | X | | | | |
| Danska | X | X | | | | |
| Estonija | X | X | | | | |
| Finska | X | X | | | | |
| Francija | | | | | | |
| Nemčija | X | X | | | | |
| Grčija | X | X | | | | |
| Madžarska | X | X | | | | |
| Irska | X | X | | | | |
| Italija | | | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Litva | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nizozemska | X | X | | | | |
| Poljska | X | X | | | | |
| Portugalska | X | | | | | |
| Romunija | X | X | | | | |
| Slovaška | X | X | | | | |
| Slovenija | X | X | | | | |
| Španija | X | X | | | | |
| Švedska | X | X | | | | |
| Združeno kraljestvo | X | X | | | | |

Država

Ipratropijev bromid

Oksitropijev bromid

Avstrija

X

X

Belgija

X

X

Bolgarija

X

X

Ciper

X

X

Češka

X

X

Danska

X

X

Estonija

X

X

Finska

X

X

Francija

Nemčija

X

X

Grčija

X

X

Madžarska

X

X

Irska

X

X

Italija

Latvija

X

X

Litva

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Nizozemska

X

X

Poljska

X

X

Portugalska

X

Romunija

X

X

Slovaška

X

X

Slovenija

X

X

Španija

X

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

X

X

Preglednica 5

Dolgo delujoči bronhodilatatorji za doziranje beta-agonista

| Država | Formoterol | Salmeterol | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | | | | |
| Belgija | X | X | | | | |
| Bolgarija | X | X | | | | |
| Ciper | X | | | | | |
| Češka | X | X | | | | |
| Danska | | X | | | | |
| Estonija | X | X | | | | |
| Finska | X | X | | | | |
| Francija | X | X | | | | |
| Nemčija | X | X | | | | |
| Grčija | | | | | | |
| Madžarska | X | X | | | | |
| Irska | X | X | | | | |
| Italija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Litva | X | X | | | | |
| Luksemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nizozemska | X | X | | | | |
| Poljska | X | X | | | | |
| Portugalska | X | X | | | | |
| Romunija | X | X | | | | |
| Slovaška | X | X | | | | |
| Slovenija | X | X | | | | |
| Španija | | X | | | | |
| Švedska | X | X | | | | |
| Združeno kraljestvo | X | X | | | | |

Država

Formoterol

Salmeterol

Avstrija

X

X

Belgija

X

X

Bolgarija

X

X

Ciper

X

Češka

X

X

Danska

X

Estonija

X

X

Finska

X

X

Francija

X

X

Nemčija

X

X

Grčija

Madžarska

X

X

Irska

X

X

Italija

X

X

Latvija

X

X

Litva

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Nizozemska

X

X

Poljska

X

X

Portugalska

X

X

Romunija

X

X

Slovaška

X

X

Slovenija

X

X

Španija

X

Švedska

X

X

Združeno kraljestvo

X

X

Preglednica 6

Kombinacije učinkovin v enem samem MDI

| Država | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | vsi proizvodi | | | | | |
| Belgija | vsi proizvodi | | | | | |
| Bolgarija | vsi proizvodi | | | | | |
| Ciper | | | | | | |
| Češka | vsi proizvodi | | | | | |
| Danska | vsi proizvodi | | | | | |
| Estonija | | | | | | |
| Finska | vsi proizvodi | | | | | |
| Francija | vsi proizvodi | | | | | |
| Nemčija | vsi proizvodi | | | | | |
| Grčija | vsi proizvodi | | | | | |
| Madžarska | vsi proizvodi | | | | | |
| Irska | | | | | | |
| Italija | budezonid + fenoterol | flutikazon + salmeterol | | | | |
| Latvija | vsi proizvodi | | | | | |
| Litva | vsi proizvodi | | | | | |
| Luksemburg | vsi proizvodi | | | | | |
| Malta | vsi proizvodi | | | | | |
| Nizozemska | vsi proizvodi | | | | | |
| Poljska | vsi proizvodi | | | | | |
| Portugalska | vsi proizvodi | | | | | |
| Romunija | vsi proizvodi | | | | | |
| Slovaška | vsi proizvodi | | | | | |
| Slovenija | vsi proizvodi | | | | | |
| Španija | | | | | | |
| Švedska | vsi proizvodi | | | | | |
| Združeno kraljestvo | | | | | | |

Država

Avstrija

vsi proizvodi

Belgija

vsi proizvodi

Bolgarija

vsi proizvodi

Ciper

Češka

vsi proizvodi

Danska

vsi proizvodi

Estonija

Finska

vsi proizvodi

Francija

vsi proizvodi

Nemčija

vsi proizvodi

Grčija

vsi proizvodi

Madžarska

vsi proizvodi

Irska

Italija

budezonid + fenoterol

flutikazon + salmeterol

Latvija

vsi proizvodi

Litva

vsi proizvodi

Luksemburg

vsi proizvodi

Malta

vsi proizvodi

Nizozemska

vsi proizvodi

Poljska

vsi proizvodi

Portugalska

vsi proizvodi

Romunija

vsi proizvodi

Slovaška

vsi proizvodi

Slovenija

vsi proizvodi

Španija

Švedska

vsi proizvodi

Združeno kraljestvo

---

PRILOGA II

BISTVENE MEDICINSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine I, ki se smejo uporabljati pri proizvodnji inhalatorjev z določenim odmerkom (MDI) za zdravljenje astme ali drugih kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni (KOPB), se dodelijo:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici S.p.A. (IT)

| | Laboratorio Aldo Union S.A. (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union S.A. (ES)

| | SICOR S.p.A (IT) |
| --- | --- |

SICOR S.p.A (IT)

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT)

---

PRILOGA III

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine I in II, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

PRILOGA IV

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine III, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

PRILOGA V

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine IV, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

PRILOGA VI

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine V, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA VII

KRITIČNE LABORATORIJSKE IN ANALITSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine VI, ki se smejo uporabljati za kritične laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA VIII

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine VII, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

Ineos Fluor (UK)

---

PRILOGA IX

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine IX, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PRILOGA X

[Ta priloga se ne objavi, ker vsebuje zaupne poslovne informacije.]

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/69

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. aprila 2008

o dodelitvi uvoznih kvot za nadzorovane snovi za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1639)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovenskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(2008/410/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Količinske omejitve za dajanje nadzorovanih snovi v promet v Skupnosti so določene v členu 4 Uredbe (ES) št. 2037/2000 in Prilogi III k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Količinske omejitve za dajanje nadzorovanih snovi v promet v Skupnosti so določene v členu 4 Uredbe (ES) št. 2037/2000 in Prilogi III k Uredbi.

| (2) | Člen 4(2)(i)(d) Uredbe (ES) št. 2037/2000 prepoveduje vsakemu proizvajalcu in uvozniku, da metil bromid daje v promet ali ga uporablja zase po 31. decembru 2004. Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 dovoljuje odstopanje od te prepovedi, če se metil bromid uporablja za izpolnjevanje dovoljenih zahtev za nujne uporabe pri uporabnikih, določenih v členu 3(2)(ii) navedene uredbe. Količina metil bromida, dovoljenega za nujne uporabe za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008, se objavi v ločeni odločbi Komisije. |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(2)(i)(d) Uredbe (ES) št. 2037/2000 prepoveduje vsakemu proizvajalcu in uvozniku, da metil bromid daje v promet ali ga uporablja zase po 31. decembru 2004. Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 dovoljuje odstopanje od te prepovedi, če se metil bromid uporablja za izpolnjevanje dovoljenih zahtev za nujne uporabe pri uporabnikih, določenih v členu 3(2)(ii) navedene uredbe. Količina metil bromida, dovoljenega za nujne uporabe za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2008, se objavi v ločeni odločbi Komisije.

| (3) | Člen 4(2)(iii) Uredbe (ES) št. 2037/2000 dovoljuje odstopanje od člena 4(2)(i)(d), če se metil bromid uvaža ali proizvaja za uporabo pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih. Količina metil bromida, ki se lahko uvozi ali proizvede za te namene v letu 2008, ne sme presegati povprečja obračunske ravni metil bromida, ki ga je proizvajalec ali uvoznik dal v promet ali uporabljal pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih v letih 1996, 1997 in 1998. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4(2)(iii) Uredbe (ES) št. 2037/2000 dovoljuje odstopanje od člena 4(2)(i)(d), če se metil bromid uvaža ali proizvaja za uporabo pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih. Količina metil bromida, ki se lahko uvozi ali proizvede za te namene v letu 2008, ne sme presegati povprečja obračunske ravni metil bromida, ki ga je proizvajalec ali uvoznik dal v promet ali uporabljal pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih v letih 1996, 1997 in 1998.

| (4) | Člen 4(4)(i) Uredbe (ES) št. 2037/2000 dovoljuje odstopanje od člena 4(2), če se metil bromid uvaža za uničenje ali uporabo za surovine. |
| --- | --- |

(4)

Člen 4(4)(i) Uredbe (ES) št. 2037/2000 dovoljuje odstopanje od člena 4(2), če se metil bromid uvaža za uničenje ali uporabo za surovine.

| (5) | Člen 4(3)(i)(e) Uredbe (ES) št. 2037/2000 določa skupno obračunsko raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih proizvajalci in uvozniki smejo dati v promet ali uporabljati zase v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(5)

Člen 4(3)(i)(e) Uredbe (ES) št. 2037/2000 določa skupno obračunsko raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih proizvajalci in uvozniki smejo dati v promet ali uporabljati zase v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| (6) | Komisija je objavila obvestilo za uvoznike nadzorovanih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (2), v Skupnost in tako prejela izjave o nameravanem uvozu v letu 2008. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je objavila obvestilo za uvoznike nadzorovanih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (2), v Skupnost in tako prejela izjave o nameravanem uvozu v letu 2008.

| (7) | Za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike je dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom skladna z določbami Odločbe Komisije 2007/195/ES z dne 27. marca 2007 (3) o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike je dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom skladna z določbami Odločbe Komisije 2007/195/ES z dne 27. marca 2007 (3) o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta.

| (8) | Da lahko izvajalci in gospodarske družbe še naprej pravočasno koristijo uvozne kvote in tako zagotovijo potrebno kontinuiteto svojega poslovanja, je primerno, da se ta odločba uporablja od 1. januarja 2008. |
| --- | --- |

(8)

Da lahko izvajalci in gospodarske družbe še naprej pravočasno koristijo uvozne kvote in tako zagotovijo potrebno kontinuiteto svojega poslovanja, je primerno, da se ta odločba uporablja od 1. januarja 2008.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodiki 11, 12, 113, 114 in 115) in skupine II (drugi popolnoma halogenirani klorofluoroogljikovodiki) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 8 608 000,00 kilogramov ODP (dejavnik škodljivosti za ozon).

2.   Količina nadzorovanih snovi skupine III (haloni) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 5 144 000,00 kilogramov ODP.

3.   Količina nadzorovanih snovi skupine IV (ogljikov tetraklorid) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 10 000 330,00 kilogramov ODP.

4.   Količina nadzorovanih snovi skupine V (1,1,1-trikloroetan) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 400 060,00 kilogramov ODP.

5.   Količina nadzorovanih snovi skupine VI (metil bromid) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti za karantenske ukrepe in predtovorna opravila ter za surovine in uničenje, je 1 372 411,20 kilogramov ODP.

6.   Količina nadzorovanih snovi skupine VII (delno halogenirani bromofluoroogljikovodiki) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti za uporabo za surovine, je 146,00 kilogramov ODP.

7.   Količina nadzorovanih snovi skupine VIII (delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prost promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 10 102 977,467 kilogramov ODP.

8.   Količina nadzorovanih snovi skupine IX (bromoklorometan) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme v letu 2008 sprostiti v prosti promet v Skupnosti iz virov zunaj Skupnosti, je 168 012,00 kilogramov ODP.

Člen 2

1.   Uvozne kvote za klorofluoroogljikovodike 11, 12, 113, 114 in 115 in druge popolnoma halogenirane klorofluoroogljikovodike se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge I.

2.   Uvozne kvote za halone se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge II.

3.   Uvozne kvote za ogljikov tetraklorid se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge III.

4.   Uvozne kvote za ogljikov 1,1,1-trikloroetan se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge IV.

5.   Uvozne kvote za metil bromid se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge V.

6.   Uvozne kvote za delno halogenirane bromofluoroogljikovodike se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge VI.

7.   Uvozne kvote za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge VII.

8.   Uvozne kvote za bromoklorometan se v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 dodelijo za namene in gospodarske družbe iz Priloge VIII.

9.   Uvozne kvote za klorofluoroogljikovodike 11, 12, 113, 114 in 115, druge popolnoma halogenirane klorofluoroogljikovodike, halone, ogljikov tetraklorid, 1,1,1-trikloroetan, metil bromid, delno halogenirane bromofluoroogljikovodike, delno halogenirane klorofluoroogljikovodike in bromoklorometan v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008 so določene v Prilogi IX.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008 in preneha veljati 31. decembra 2008.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na naslednje gospodarske družbe:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

V Bruslju, 30. aprila 2008

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/540/ES (UL L 198, 31.7.2007, str. 35).

1

(2)  UL C 164, 18.7.2007, str. 22.

2

(3)  UL L 88, 29.3.2007, str. 51.

3

---

PRILOGA I

SKUPINI I IN II

Uvozne kvote za klorofluoroogljikovodike 11, 12, 113, 114 in 115 ter druge popolnoma halogenirane klorofluoroogljikovodike, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

PRILOGA II

SKUPINA III

Uvozne kvote za halone, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za nujne uporabe in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

PRILOGA III

SKUPINA IV

Uvozne kvote za ogljikov tetraklorid, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

PRILOGA IV

SKUPINA V

Uvozne kvote za 1,1,1-trikloroetan, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

PRILOGA V

SKUPINA VI

Uvozne kvote za metil bromid, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za karantenske ukrepe in predtovorna opravila ter za uporabo za surovine in uničenje v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

PRILOGA VI

SKUPINA VII

Uvozne kvote za delno halogenirane bromofluoroogljikovodike, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

PRILOGA VII

SKUPINA VIII

Uvozne kvote za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, dodeljene proizvajalcem in uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 in v skladu z določbami Odločbe 2007/195/ES za uporabo za surovine, predelovalna sredstva, predelavo, uničenje in druge uporabe, dovoljene v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 2037/2000 za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008.

Proizvajalec

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Uvoznik

| | Alcobre S.A. (ES) |
| --- | --- |

Alcobre S.A. (ES)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor S.A. (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading B.V. (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading B.V. (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, S.L. (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, S.L. (ES)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmesen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmesen Maritime Service AS (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

PRILOGA VIII

SKUPINA IX

Uvozne kvote za bromoklorometan, dodeljene uvoznikom v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 za uporabo za surovine v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2008.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

PRILOGA IX

(Ta priloga se ne objavi, ker vsebuje zaupne poslovne informacije.)

---

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/77

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. maja 2008

o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1873)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/411/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z naslovom „Hiter dostop do spektra za brezžične elektronske komunikacijske storitve z večjo prilagodljivostjo“ (2), v katerem je med drugim obravnavala pas 3 400–3 800 MHz, podprla bolj prilagodljivo uporabo spektra. Države članice so v mnenju Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG – Radio Spectrum Policy Group) o politiki brezžičnega dostopa za elektronske komunikacijske storitve (WAPECS – Wireless Access Policy for Electronic Communications Services) z dne 23. novembra 2005 poudarile tehnološko nevtralnost in nevtralnost storitev kot pomembna politična cilja za dosego bolj prilagodljive uporabe spektra. V mnenju so tudi navedle, da se ta politična cilja ne smeta uresničevati prehitro, temveč postopoma, da bi se izognili motnjam na trgu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z naslovom „Hiter dostop do spektra za brezžične elektronske komunikacijske storitve z večjo prilagodljivostjo“ (2), v katerem je med drugim obravnavala pas 3 400–3 800 MHz, podprla bolj prilagodljivo uporabo spektra. Države članice so v mnenju Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG – Radio Spectrum Policy Group) o politiki brezžičnega dostopa za elektronske komunikacijske storitve (WAPECS – Wireless Access Policy for Electronic Communications Services) z dne 23. novembra 2005 poudarile tehnološko nevtralnost in nevtralnost storitev kot pomembna politična cilja za dosego bolj prilagodljive uporabe spektra. V mnenju so tudi navedle, da se ta politična cilja ne smeta uresničevati prehitro, temveč postopoma, da bi se izognili motnjam na trgu.

| (2) | Določitev pasu 3 400–3 800 MHz za fiksne, nomadske in mobilne aplikacije je pomemben sestavni del poenotenja mobilnega, fiksnega in radiodifuzijskega sektorja, ki odraža tehnične inovacije. Namen storitev, zagotovljenih v tem frekvenčnem pasu, mora biti zlasti dostop končnega uporabnika do širokopasovnih komunikacij. |
| --- | --- |

(2)

Določitev pasu 3 400–3 800 MHz za fiksne, nomadske in mobilne aplikacije je pomemben sestavni del poenotenja mobilnega, fiksnega in radiodifuzijskega sektorja, ki odraža tehnične inovacije. Namen storitev, zagotovljenih v tem frekvenčnem pasu, mora biti zlasti dostop končnega uporabnika do širokopasovnih komunikacij.

| (3) | Brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, za katere bo določen pas 3 400–3 800 MHz, bodo predvidoma večinoma vseevropske, saj bodo uporabniki takih elektronskih komunikacijskih storitev v eni državi članici lahko imeli dostop tudi do enakovrednih storitev v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(3)

Brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, za katere bo določen pas 3 400–3 800 MHz, bodo predvidoma večinoma vseevropske, saj bodo uporabniki takih elektronskih komunikacijskih storitev v eni državi članici lahko imeli dostop tudi do enakovrednih storitev v vsaki državi članici.

| (4) | Komisija je 4. januarja 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES pooblastila Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu „CEPT“), da za aplikacije s širokopasovnim brezžičnim dostopom (BWA – Broadband Wireless Access) opredeli pogoje za zagotavljanje usklajenih radiofrekvenčnih pasov v EU. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 4. januarja 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES pooblastila Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu „CEPT“), da za aplikacije s širokopasovnim brezžičnim dostopom (BWA – Broadband Wireless Access) opredeli pogoje za zagotavljanje usklajenih radiofrekvenčnih pasov v EU.

| (5) | Kot odgovor na navedeno pooblastilo je CEPT izdala poročilo o širokopasovnem brezžičnem dostopu (poročilo CEPT št. 15), iz katerega je razvidno, da je vzpostavitev fiksnih, nomadskih in mobilnih omrežij v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz tehnično izvedljiva pod pogoji, opisanimi v sklepu Odbora za elektronske komunikacije ECC/DEC/(07)02 in njegovem priporočilu ECC/REC/(04)05. |
| --- | --- |

(5)

Kot odgovor na navedeno pooblastilo je CEPT izdala poročilo o širokopasovnem brezžičnem dostopu (poročilo CEPT št. 15), iz katerega je razvidno, da je vzpostavitev fiksnih, nomadskih in mobilnih omrežij v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz tehnično izvedljiva pod pogoji, opisanimi v sklepu Odbora za elektronske komunikacije ECC/DEC/(07)02 in njegovem priporočilu ECC/REC/(04)05.

| (6) | Rezultate pooblastila CEPT je treba uporabljati v Skupnosti, države članice pa jih morajo začeti nemudoma izvajati zaradi povpraševanja na trgu po prizemnih elektronskih komunikacijskih storitvah, ki v teh pasovih zagotavljajo širokopasovni dostop. Zaradi razlik pri trenutni uporabi in povpraševanju na trgu za podpasova 3 400–3 600 MHz in 3 600–3 800 MHz na nacionalni ravni, je treba za določitev in razpoložljivost teh dveh podpasov določiti različna roka. |
| --- | --- |

(6)

Rezultate pooblastila CEPT je treba uporabljati v Skupnosti, države članice pa jih morajo začeti nemudoma izvajati zaradi povpraševanja na trgu po prizemnih elektronskih komunikacijskih storitvah, ki v teh pasovih zagotavljajo širokopasovni dostop. Zaradi razlik pri trenutni uporabi in povpraševanju na trgu za podpasova 3 400–3 600 MHz in 3 600–3 800 MHz na nacionalni ravni, je treba za določitev in razpoložljivost teh dveh podpasov določiti različna roka.

| (7) | Pri določevanju in zagotavljanju razpoložljivosti pasu 3 400–3 800 MHz v skladu z rezultati pooblastila glede širokopasovnega brezžičnega dostopa je treba upoštevati, da v teh pasovih obstajajo tudi druge aplikacije in da ni izključeno, da se bodo ti pasovi v prihodnosti uporabljali za druge sisteme in storitve, za katere bodo ti pasovi dodeljeni v skladu s Pravilnikom o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze ITU (določitev na neizključni podlagi). Poročilo ECC 100 vsebuje ustrezna merila delitve, ki omogočajo, da v istih in sosednjih pasovih obstajajo tudi drugi sistemi in storitve. To poročilo tudi potrjuje, da je delitev s satelitskimi storitvami pogosto izvedljiva glede na njihovo razširjenost v Evropi, zahteve za geografsko ločevanje in ocenjevanje dejanskih topografskih pogojev terena za vsak posamezni primer. |
| --- | --- |

(7)

Pri določevanju in zagotavljanju razpoložljivosti pasu 3 400–3 800 MHz v skladu z rezultati pooblastila glede širokopasovnega brezžičnega dostopa je treba upoštevati, da v teh pasovih obstajajo tudi druge aplikacije in da ni izključeno, da se bodo ti pasovi v prihodnosti uporabljali za druge sisteme in storitve, za katere bodo ti pasovi dodeljeni v skladu s Pravilnikom o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze ITU (določitev na neizključni podlagi). Poročilo ECC 100 vsebuje ustrezna merila delitve, ki omogočajo, da v istih in sosednjih pasovih obstajajo tudi drugi sistemi in storitve. To poročilo tudi potrjuje, da je delitev s satelitskimi storitvami pogosto izvedljiva glede na njihovo razširjenost v Evropi, zahteve za geografsko ločevanje in ocenjevanje dejanskih topografskih pogojev terena za vsak posamezni primer.

| (8) | Maske robov spektralnega bloka (BEM) so tehnični parametri, ki se uporabljajo za cel blok spektra določenega uporabnika ne glede na število kanalov, ki jih zaseda izbrana tehnologija uporabnika. Namen teh mask je, da se uporabljajo kot del sistema za izdajo dovoljenj za uporabo spektra. Veljajo tako za oddajanje znotraj bloka spektra (tj. moč znotraj bloka) kot tudi za oddajanje izven bloka (tj. stranska sevanja). Predstavljajo regulativne zahteve, katerih cilj je obvladovanje tveganja škodljivega motenja med sosednjimi omrežji, in ne posegajo v omejitve, določene v standardih za opremo v okviru Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (Direktiva R&TTE) (3). |
| --- | --- |

(8)

Maske robov spektralnega bloka (BEM) so tehnični parametri, ki se uporabljajo za cel blok spektra določenega uporabnika ne glede na število kanalov, ki jih zaseda izbrana tehnologija uporabnika. Namen teh mask je, da se uporabljajo kot del sistema za izdajo dovoljenj za uporabo spektra. Veljajo tako za oddajanje znotraj bloka spektra (tj. moč znotraj bloka) kot tudi za oddajanje izven bloka (tj. stranska sevanja). Predstavljajo regulativne zahteve, katerih cilj je obvladovanje tveganja škodljivega motenja med sosednjimi omrežji, in ne posegajo v omejitve, določene v standardih za opremo v okviru Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (Direktiva R&TTE) (3).

| (9) | Uskladitev tehničnih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra ne zajema dodeljevanja, postopkov za izdajo dovoljenj ter rokov, in ne določa, ali naj se pri dodeljevanju radijskih frekvenc uporabljajo konkurenčni postopki za izbiro, saj bodo te izvajale države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Uskladitev tehničnih pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo spektra ne zajema dodeljevanja, postopkov za izdajo dovoljenj ter rokov, in ne določa, ali naj se pri dodeljevanju radijskih frekvenc uporabljajo konkurenčni postopki za izbiro, saj bodo te izvajale države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti.

| (10) | Razlike v obstoječih nacionalnih položajih bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence. Obstoječi regulativni okvir predvideva za države članice orodja, s katerimi lahko te težave odpravljajo sorazmerno, nediskriminatorno in nepristransko v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (4) in Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (5). |
| --- | --- |

(10)

Razlike v obstoječih nacionalnih položajih bi lahko povzročile izkrivljanje konkurence. Obstoječi regulativni okvir predvideva za države članice orodja, s katerimi lahko te težave odpravljajo sorazmerno, nediskriminatorno in nepristransko v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (4) in Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (5).

| (11) | Če pas 3 400–3 800 MHz uporabljajo druge obstoječe aplikacije v tretjih državah, lahko to omeji uvedbo in uporabo tega pasu za elektronska komunikacijska omrežja v več državah članicah. Podatke o takih omejitvah je treba sporočiti Komisiji v skladu s členoma 7 in 6(2) Odločbe št. 676/2002/ES ter objaviti v skladu s členom 5 Odločbe št. 676/2002/ES. |
| --- | --- |

(11)

Če pas 3 400–3 800 MHz uporabljajo druge obstoječe aplikacije v tretjih državah, lahko to omeji uvedbo in uporabo tega pasu za elektronska komunikacijska omrežja v več državah članicah. Podatke o takih omejitvah je treba sporočiti Komisiji v skladu s členoma 7 in 6(2) Odločbe št. 676/2002/ES ter objaviti v skladu s členom 5 Odločbe št. 676/2002/ES.

| (12) | Da bi tudi dolgoročno zagotovili učinkovito uporabo pasu 3 400–3 800 MHz, morajo uprave še naprej izvajati študije, ki bi lahko pripomogle k večji učinkovitosti in inovativnejši uporabi, kot npr. o uporabi zankastih omrežnih arhitektur. Take študije je treba upoštevati pri proučevanju morebitne revizije te odločbe. |
| --- | --- |

(12)

Da bi tudi dolgoročno zagotovili učinkovito uporabo pasu 3 400–3 800 MHz, morajo uprave še naprej izvajati študije, ki bi lahko pripomogle k večji učinkovitosti in inovativnejši uporabi, kot npr. o uporabi zankastih omrežnih arhitektur. Take študije je treba upoštevati pri proučevanju morebitne revizije te odločbe.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Namen te odločbe je uskladiti pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, ne glede na zaščito in nadaljnje obratovanje drugih obstoječih uporab v tem pasu.

Člen 2

1.   Najpozneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti te odločbe države članice na neizključni podlagi določijo in zagotovijo razpoložljivost pasu 3 400–3 600 MHz za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v skladu s parametri, določenimi v Prilogi k tej odločbi.

2.   Države članice do 1. januarja 2012 na neizključni podlagi določijo in nato zagotovijo razpoložljivost pasu 3 400–3 800 MHz za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v skladu s parametri, določenimi v Prilogi k tej odločbi.

3.   Države članice zagotovijo, da omrežja iz odstavkov 1 in 2 zagotavljajo ustrezno zaščito sistemov v sosednjih pasovih.

4.   Državam članicam v geografskih območjih, v katerih je usklajevanje s tretjimi državami pogojeno z odstopanjem od parametrov iz Priloge k tej odločbi, ni treba izvajati obveznosti iz te odločbe.

Države članice si čim bolj prizadevajo, da taka odstopanja razrešijo, odstopanja pa z ustreznimi geografskimi območji sporočijo Komisiji ter ustrezne podatke objavijo v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES.

Člen 3

Države članice dovolijo uporabo pasu 3 400–3 800 MHz v skladu s členom 2 za fiksna, nomadska in mobilna elektronska komunikacijska omrežja.

Člen 4

Države članice nadzorujejo uporabo pasu 3 400–3 800 MHz in Komisiji sporočajo svoje ugotovitve, s čimer zagotovijo redno in pravočasno revizijo Odločbe.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. maja 2008

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  COM(2007) 50.

2

(3)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 717/2007 (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

5

---

PRILOGA

PARAMETRI IZ ČLENA 2

Naslednji tehnični parametri, t. i. maske robov spektralnega bloka (BEM), so bistveni sestavni del pogojev, potrebnih za zagotovitev sočasnega obstoja sosednjih omrežij, ko niso sklenjeni dvostranski ali večstranski sporazumi. Lahko se uporabljajo tudi manj strogi tehnični parametri, če se tako dogovorijo operaterji takih omrežij. Pri opremi, ki obratuje v tem pasu, se lahko uporabljajo tudi omejitve e.i.r.p. (1), ki niso določene spodaj, pod pogojem, da se uporabljajo ustrezne tehnike za ublažitev motenj v skladu z Direktivo 1999/5/ES, ki zagotavljajo najmanj enakovredno stopnjo zaščite kot ti tehnični parametri (2).

(A)   OMEJITVE SEVANJ ZNOTRAJ BLOKA

Tabela 1

Omejitve spektralne gostote e.i.r.p. za fiksne in nomadske aplikacije med 3 400 in 3 800 MHz

| Vrsta postaje | Največja spektralna gostota e.i.r.p.
  (dBm/MHz)
  (vključene so tolerance in avtomatično krmiljenje oddajne moči (ATPC – Automatic Transmitter Power Control)) |
| --- | --- |
| Centralna postaja (in navzdolnje povezave pri postaji s ponavljalnikom) | +53 (3) |
| Terminalna postaja (za uporabo na prostem) (in navzgornje povezave pri postaji s ponavljalnikom) | +50 |
| Terminalna postaja (za uporabo v zaprtem prostoru) | +42 |

Vrsta postaje

Največja spektralna gostota e.i.r.p.

(dBm/MHz)

(vključene so tolerance in avtomatično krmiljenje oddajne moči (ATPC – Automatic Transmitter Power Control))

Centralna postaja (in navzdolnje povezave pri postaji s ponavljalnikom)

+53 (3)

Terminalna postaja (za uporabo na prostem) (in navzgornje povezave pri postaji s ponavljalnikom)

+50

Terminalna postaja (za uporabo v zaprtem prostoru)

+42

Tabela 2

Omejitve spektralne gostote e.i.r.p. za mobilne aplikacije med 3 400 in 3 800 MHz

| Vrsta postaje | Največja spektralna gostota e.i.r.p.
  (dBm/MHz)
  (največje območje avtomatičnega krmiljenja oddajne moči (ATPC): 15 dB) |
| --- | --- |
| Centralna postaja | +53 (4) |
| Terminalna postaja | +25 |

Vrsta postaje

Največja spektralna gostota e.i.r.p.

(dBm/MHz)

(največje območje avtomatičnega krmiljenja oddajne moči (ATPC): 15 dB)

Centralna postaja

+53 (4)

Terminalna postaja

+25

(B)   OMEJITVE SEVANJ IZVEN BLOKA (MASKE ROBOV SPEKTRALNEGA BLOKA ZA CENTRALNE POSTAJE)

Slika

Sevanja izven spektralnega bloka na centralni postaji

Image

Tabela

Tabelarični opis spektralne maske za centralne postaje

| Frekvenčni odmik | Omejitve gostote izhodne moči oddajnika na centralni postaji
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Notranji pas (znotraj dodeljenega bloka) | Glej tabeli 1 in 2 |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Frekvenčni odmik

Omejitve gostote izhodne moči oddajnika na centralni postaji

(dBm/MHz)

Notranji pas (znotraj dodeljenega bloka)

Glej tabeli 1 in 2

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  Ekvivalentna izotropna sevana moč.

(2)  Generični tehnični pogoji, ki se uporabljajo za fiksna in nomadska omrežja, so opisani v harmoniziranih standardih EN 302 326-2 in EN 302 326-3, ki vsebujeta tudi opredelitvi centralne in terminalne postaje. Pojem centralna postaja je enakovreden pojmu bazna postaja, ki se uporablja pri celularnih mobilnih omrežjih.

(3)  Vrednost spektralne gostote e.i.r.p. na centralni postaji, navedena v tabeli, je podana za tipične 90-stopinjske sektorske antene.

(4)  Vrednost spektralne gostote e.i.r.p. na centralni postaji, navedena v tabeli, je podana za tipične 90-stopinjske sektorske antene.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 4.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 144/82

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA CHAD/3/2008

z dne 28. maja 2008

o spremembi Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/1/2008 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki in Sklepa CHAD/2/2008 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki

(2008/412/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in v Srednjeafriški republiki (1) (operacija EUFOR Tchad/RCA) in zlasti člena 10(2) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/1/2008 z dne 13. februarja 2008 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (2) in Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/2/2008 o ustanovitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi priporočil poveljnika operacije EU in Vojaškega odbora Evropske unije glede prispevka Ruske federacije bi bilo treba prispevek Ruske federacije sprejeti. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi priporočil poveljnika operacije EU in Vojaškega odbora Evropske unije glede prispevka Ruske federacije bi bilo treba prispevek Ruske federacije sprejeti.

| (2) | V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri oblikovanju in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki so obrambnega pomena – |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri oblikovanju in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki so obrambnega pomena –

SKLENIL:

Člen 1

Člen 1 Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/1/2008 z dne 13. februarja 2008 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Prispevki tretjih držav

Na podlagi konferenc o oblikovanju sil in nadaljnjih posvetovanj se sprejmeta prispevka Republike Albanije in Ruske federacije za vojaško operacijo EU v Republiki Čad in Srednjeafriški republiki.“

Člen 2

Priloga Sklepa Političnega in varnostnega odbora CHAD/2/2008 z dne 18. marca 2008 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

Seznam tretjih držav iz člena 2(1)

| — | Republika Albanija |
| --- | --- |

—

Republika Albanija

| — | Ruska federacija“. |
| --- | --- |

—

Ruska federacija“.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 28. maja 2008

Za Politični in varnostni odbor

Predsedujoča

M. IPAVIC

---

(1)  UL L 279, 23.10.2007, str. 21.

1

(2)  UL L 56, 29.2.2008, str. 64.

2

(3)  UL L 107, 17.4.2008, str. 60.

3

---