# Europeiska unionens L 144/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 144 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången4 juni 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 144

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången4 juni 2008

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 490/2008 av den 3 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 av den 3 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller produktionsbidrag inom spannmålssektorn | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 492/2008 av den 3 juni 2008 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 493/2008 av den 2 juni 2008 om förbud mot fiske efter torsk i norska vatten i områdena I och II, med fartyg som seglar under svensk flagg | 31 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 494/2008 av den 2 juni 2008 om förbud mot fiske efter torsk i Ices-område VI, i gemenskapens vatten i Vb och i gemenskapens och internationella vatten i XII och XIV med fartyg som seglar under fransk flagg | 33 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 495/2008 av den 2 juni 2008 om förbud mot fiske efter blåvitling i EG-vatten och internationella vatten i ICES-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV med fartyg som seglar under spansk flagg | 35 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 490/2008 av den 3 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 av den 3 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller produktionsbidrag inom spannmålssektorn

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 492/2008 av den 3 juni 2008 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina

14

*

Kommissionens förordning (EG) nr 493/2008 av den 2 juni 2008 om förbud mot fiske efter torsk i norska vatten i områdena I och II, med fartyg som seglar under svensk flagg

31

*

Kommissionens förordning (EG) nr 494/2008 av den 2 juni 2008 om förbud mot fiske efter torsk i Ices-område VI, i gemenskapens vatten i Vb och i gemenskapens och internationella vatten i XII och XIV med fartyg som seglar under fransk flagg

33

*

Kommissionens förordning (EG) nr 495/2008 av den 2 juni 2008 om förbud mot fiske efter blåvitling i EG-vatten och internationella vatten i ICES-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV med fartyg som seglar under spansk flagg

35

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/408/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 november 2007 om det statliga stöd C 36/A/06 (f.d. NN 38/06) som Italien har genomfört till förmån för ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche
  [delgivet med nr K(2007) 5400]

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 17 april 2008 om fördelning av de mängder kontrollerade ämnen som tillåts för viktiga användningsområden inom gemenskapen under 2008 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
  [delgivet med nr K(2008) 1403]

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 april 2008 om tilldelning av importkvoter för perioden 1 januari–31 december 2008 för ämnen som kontrolleras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
  [delgivet med nr K(2008) 1639] | 69 |
| | | 2008/411/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 maj 2008 om harmonisering av frekvensbandet 3400–3800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen
  [delgivet med nr K(2008) 1873]

   (
  1
  ) | 77 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2008/408/EG

*

Kommissionens beslut av den 20 november 2007 om det statliga stöd C 36/A/06 (f.d. NN 38/06) som Italien har genomfört till förmån för ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche
  [delgivet med nr K(2007) 5400]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 5400]

1

37

2008/409/EG

*

Kommissionens beslut av den 17 april 2008 om fördelning av de mängder kontrollerade ämnen som tillåts för viktiga användningsområden inom gemenskapen under 2008 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
  [delgivet med nr K(2008) 1403]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 1403]

1

55

2008/410/EG

*

Kommissionens beslut av den 30 april 2008 om tilldelning av importkvoter för perioden 1 januari–31 december 2008 för ämnen som kontrolleras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
  [delgivet med nr K(2008) 1639]

[delgivet med nr K(2008) 1639]

69

2008/411/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 maj 2008 om harmonisering av frekvensbandet 3400–3800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen
  [delgivet med nr K(2008) 1873]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 1873]

1

77

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2008/412/Gusp |
| | * | Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/3/2008 av den 28 maj 2008 om ändring av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken och beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/2/2008 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken | 82 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2008/412/Gusp

*

Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/3/2008 av den 28 maj 2008 om ändring av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken och beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/2/2008 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 490/2008

av den 3 juni 2008

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsakter (1), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 4 juni 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 3 juni 2008 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 491/2008

av den 3 juni 2008

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller produktionsbidrag inom spannmålssektorn

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordning om den gemensamma organisationen av marknaderna) (1), särskilt artikel 98 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (2) kommer att upphävas den 1 juli 2008 i enlighet med artikel 201.1 c i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (2) kommer att upphävas den 1 juli 2008 i enlighet med artikel 201.1 c i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (2) | Kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om produktionsbidrag inom spannmålssektorn har genomgått flera genomgripande ändringar (3). Eftersom förordning (EG) nr 1234/2007 har antagits som enda förordning om den gemensamma organisationen av marknaderna bör förordning (EEG) nr 1722/93 ändras i enlighet med detta. Av tydlighetsskäl bör den förordningen upphävas och ersättas med en ny. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om produktionsbidrag inom spannmålssektorn har genomgått flera genomgripande ändringar (3). Eftersom förordning (EG) nr 1234/2007 har antagits som enda förordning om den gemensamma organisationen av marknaderna bör förordning (EEG) nr 1722/93 ändras i enlighet med detta. Av tydlighetsskäl bör den förordningen upphävas och ersättas med en ny.

| (3) | Med tanke på den särskilda situationen på stärkelsemarknaden, framför allt nödvändigheten av att hålla priserna konkurrenskraftiga i förhållande till stärkelse som produceras i tredjeländer och som importeras enligt importarrangemang som inte erbjuder tillräckligt skydd för gemenskapsproducenterna, föreskrivs i artikel 96 i förordning (EG) nr 1234/2007 ett produktionsbidrag för stärkelse som får beviljas för majs-, vete- och potatisstärkelse och för vissa derivat som används vid tillverkningen av vissa varor, för vilka en förteckning ska upprättas av kommissionen, eller i avsaknad av betydande inhemsk produktion av andra spannmålsslag för tillverkning av stärkelse, ett produktionsbidrag för en viss kvantitet stärkelse av korn och havre som får beviljas per regleringsår i Finland och Sverige, så länge det inte leder till en ökning av stärkelseproduktionen från dessa två spannmålslag. Bidraget är avsett att ge de berörda bearbetningsindustrierna tillgång till stärkelse och vissa derivat till ett lägre pris än det pris som följer av tillämpningen av de bestämmelser som gäller inom ramen för den gemensamma organisationen marknaden för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på den särskilda situationen på stärkelsemarknaden, framför allt nödvändigheten av att hålla priserna konkurrenskraftiga i förhållande till stärkelse som produceras i tredjeländer och som importeras enligt importarrangemang som inte erbjuder tillräckligt skydd för gemenskapsproducenterna, föreskrivs i artikel 96 i förordning (EG) nr 1234/2007 ett produktionsbidrag för stärkelse som får beviljas för majs-, vete- och potatisstärkelse och för vissa derivat som används vid tillverkningen av vissa varor, för vilka en förteckning ska upprättas av kommissionen, eller i avsaknad av betydande inhemsk produktion av andra spannmålsslag för tillverkning av stärkelse, ett produktionsbidrag för en viss kvantitet stärkelse av korn och havre som får beviljas per regleringsår i Finland och Sverige, så länge det inte leder till en ökning av stärkelseproduktionen från dessa två spannmålslag. Bidraget är avsett att ge de berörda bearbetningsindustrierna tillgång till stärkelse och vissa derivat till ett lägre pris än det pris som följer av tillämpningen av de bestämmelser som gäller inom ramen för den gemensamma organisationen marknaden för produkterna i fråga.

| (4) | Enligt artikel 98 i förordning (EG) nr 1234/2007 är det nödvändigt att fastställa villkor för beviljande av produktionsbidrag, däribland bestämmelser om kontroll och utbetalning, så att samma regler tillämpas i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 98 i förordning (EG) nr 1234/2007 är det nödvändigt att fastställa villkor för beviljande av produktionsbidrag, däribland bestämmelser om kontroll och utbetalning, så att samma regler tillämpas i alla medlemsstater.

| (5) | Enligt förordning (EG) nr 1234/2007 ska det upprättas en förteckning över de produkter vid vars framställning det används sådan stärkelse som berättigar till bidrag. |
| --- | --- |

(5)

Enligt förordning (EG) nr 1234/2007 ska det upprättas en förteckning över de produkter vid vars framställning det används sådan stärkelse som berättigar till bidrag.

| (6) | För att kontrollåtgärderna ska bli effektiva, bör det föreskrivas att bidragstagarna innan de kan ta emot bidrag måste godkännas av den medlemsstat inom vars territorium de ovannämnda produkterna framställs. |
| --- | --- |

(6)

För att kontrollåtgärderna ska bli effektiva, bör det föreskrivas att bidragstagarna innan de kan ta emot bidrag måste godkännas av den medlemsstat inom vars territorium de ovannämnda produkterna framställs.

| (7) | Det är nödvändigt att föreskriva hur produktionsbidraget ska beräknas och hur ofta det ska fastställas. Den mest tillfredsställande beräkningsmetoden baseras för närvarande på skillnaden mellan marknadspriset för spannmål och det pris som används för att beräkna importavgiften. Av stabilitetsskäl bör produktionsbidraget som regel fastställas varje månad och, för att det ska gå att kontrollera att produktionsbidraget betalas ut till rätt värde, bör spannmålspriserna bevakas på världsmarknaden och på de mest representativa gemenskapsmarknaderna. Det bör förtydligas vilka gemenskapsmarknader som ska bevakas, och bevakningen bör endast gälla majs. Eftersom det under tidigare år inte har medfört några praktiska fördelar att ta hänsyn till andra spannmålspriser vid beräkningen av bidraget, bör uppgifter rörande andra spannmålstyper inte vara nödvändiga. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att föreskriva hur produktionsbidraget ska beräknas och hur ofta det ska fastställas. Den mest tillfredsställande beräkningsmetoden baseras för närvarande på skillnaden mellan marknadspriset för spannmål och det pris som används för att beräkna importavgiften. Av stabilitetsskäl bör produktionsbidraget som regel fastställas varje månad och, för att det ska gå att kontrollera att produktionsbidraget betalas ut till rätt värde, bör spannmålspriserna bevakas på världsmarknaden och på de mest representativa gemenskapsmarknaderna. Det bör förtydligas vilka gemenskapsmarknader som ska bevakas, och bevakningen bör endast gälla majs. Eftersom det under tidigare år inte har medfört några praktiska fördelar att ta hänsyn till andra spannmålspriser vid beräkningen av bidraget, bör uppgifter rörande andra spannmålstyper inte vara nödvändiga.

| (8) | Produktionsbidrag kommer att utbetalas för den stärkelse och vissa derivat som används vid framställning av vissa varor. För att underlätta lämplig kontroll och utbetalning av produktionsbidragen till de sökande, måste det finnas tillgång till utförlig information. Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bör ha befogenhet att kräva att de sökande lämnar alla nödvändiga upplysningar och tillåter alla sådana undersökningar och inspektioner som är nödvändiga för att genomföra kontrollerna. |
| --- | --- |

(8)

Produktionsbidrag kommer att utbetalas för den stärkelse och vissa derivat som används vid framställning av vissa varor. För att underlätta lämplig kontroll och utbetalning av produktionsbidragen till de sökande, måste det finnas tillgång till utförlig information. Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bör ha befogenhet att kräva att de sökande lämnar alla nödvändiga upplysningar och tillåter alla sådana undersökningar och inspektioner som är nödvändiga för att genomföra kontrollerna.

| (9) | Tillverkaren kanske inte använder basstärkelse vid framställningen av produkten, och det är därför nödvändigt att upprätta en lista över vissa produkter som är härledda ur stärkelse, och vars användning ger tillverkaren rätt till produktionsbidrag. |
| --- | --- |

(9)

Tillverkaren kanske inte använder basstärkelse vid framställningen av produkten, och det är därför nödvändigt att upprätta en lista över vissa produkter som är härledda ur stärkelse, och vars användning ger tillverkaren rätt till produktionsbidrag.

| (10) | De särskilda egenskaperna hos förestrad eller företrad stärkelse skulle i viss mån kunna leda till bearbetning i spekulativt syfte för att få produktionsbidrag mer än en gång. För att förhindra sådan spekulation krävs det åtgärder som säkerställer att förestrad eller företrad stärkelse inte ombearbetas till en råvara, vars användning ger rätt att ansöka om bidrag. Säkerhetsbeloppet bör anpassas så att sådan spekulation förhindras. |
| --- | --- |

(10)

De särskilda egenskaperna hos förestrad eller företrad stärkelse skulle i viss mån kunna leda till bearbetning i spekulativt syfte för att få produktionsbidrag mer än en gång. För att förhindra sådan spekulation krävs det åtgärder som säkerställer att förestrad eller företrad stärkelse inte ombearbetas till en råvara, vars användning ger rätt att ansöka om bidrag. Säkerhetsbeloppet bör anpassas så att sådan spekulation förhindras.

| (11) | Produktionsbidraget bör inte utbetalas förrän efter avslutad bearbetning. När bearbetningen har avslutats, bör utbetalning ske inom fem månader från det att den behöriga myndigheten har bekräftat att stärkelsen har bearbetats. Det bör dock vara möjligt för tillverkaren att få ett förskott innan kontrollen har slutförts. |
| --- | --- |

(11)

Produktionsbidraget bör inte utbetalas förrän efter avslutad bearbetning. När bearbetningen har avslutats, bör utbetalning ske inom fem månader från det att den behöriga myndigheten har bekräftat att stärkelsen har bearbetats. Det bör dock vara möjligt för tillverkaren att få ett förskott innan kontrollen har slutförts.

| (12) | För att få till stånd en förenkling samt för att minska den administrativa bördan och kostnaderna för konvertering av modifierad stärkelse är det lämpligt att höja det produktionsbidragsbelopp under vilket kontrollåtgärder inte anses vara nödvändiga, utan att risken för olämpligt utnyttjande av gemenskapens resurser därför ökar. |
| --- | --- |

(12)

För att få till stånd en förenkling samt för att minska den administrativa bördan och kostnaderna för konvertering av modifierad stärkelse är det lämpligt att höja det produktionsbidragsbelopp under vilket kontrollåtgärder inte anses vara nödvändiga, utan att risken för olämpligt utnyttjande av gemenskapens resurser därför ökar.

| (13) | Kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (4) gäller i samband med arrangemangen enligt denna förordning. De primära kraven i samband med de förpliktelser som åvilar tillverkarna och som garanteras genom ställande av en säkerhet, bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (4) gäller i samband med arrangemangen enligt denna förordning. De primära kraven i samband med de förpliktelser som åvilar tillverkarna och som garanteras genom ställande av en säkerhet, bör därför fastställas.

| (14) | Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(14)

Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Enligt artikel 96 i förordning (EG) nr 1234/2007 kan ett produktionsbidrag (nedan kallat bidrag) beviljas fysiska eller juridiska personer som använder stärkelse av vete, majs eller potatis eller vissa derivat för framställning av de varor som förtecknas i bilaga I till den förordningen.

För Finland och Sverige får bidrag även beviljas för användningen av en total kvantitet korn- och havrestärkelse på högst 50 000 ton i Finland och 10 000 ton i Sverige.

2.   Beslut om att bevilja produktionsbidrag ska fattas med beaktande av följande:

| a) | Konkurrenssituationen i förhållande till tredjeländer, samt graden av skydd mot sådan konkurrens som den gemensamma jordbrukspolitiken och Gemensamma tulltaxan erbjuder. |
| --- | --- |

a)

Konkurrenssituationen i förhållande till tredjeländer, samt graden av skydd mot sådan konkurrens som den gemensamma jordbrukspolitiken och Gemensamma tulltaxan erbjuder.

| b) | Den tekniska utvecklingen inom framställning och användning av stärkelse. |
| --- | --- |

b)

Den tekniska utvecklingen inom framställning och användning av stärkelse.

| c) | Den omfattning i vilken stärkelse ingår i slutprodukten och/eller det relativa värdet av stärkelsen i slutprodukten och/eller produktens betydelse som avsättningsmöjlighet för stärkelse, mot bakgrund av konkurrensen med andra produkter. |
| --- | --- |

c)

Den omfattning i vilken stärkelse ingår i slutprodukten och/eller det relativa värdet av stärkelsen i slutprodukten och/eller produktens betydelse som avsättningsmöjlighet för stärkelse, mot bakgrund av konkurrensen med andra produkter.

3.   Beviljandet av ett bidrag för en produkt får inte leda till snedvridning av konkurrensvillkoren i förhållande till andra produkter som inte berättigar till sådana bidrag.

4.   Om det konstateras att snedvridning har inträffat till följd av beviljandet av ett sådant bidrag, ska bidraget

| a) | avskaffas, eller |
| --- | --- |

a)

avskaffas, eller

| b) | justeras i den utsträckning som är nödvändig för att hindra snedvridning av konkurrensvillkoren. |
| --- | --- |

b)

justeras i den utsträckning som är nödvändig för att hindra snedvridning av konkurrensvillkoren.

5.   Stärkelse som har importerats till gemenskapen enligt en importordning som medför minskning av importavgiften kan inte omfattas av produktionsbidrag.

6.   De beslut som föreskrivs i denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

I denna förordning avses med

| a) | stärkelse: basstärkelse eller en produkt härledd ur stärkelse som förtecknas i bilaga II, |
| --- | --- |

a)

stärkelse: basstärkelse eller en produkt härledd ur stärkelse som förtecknas i bilaga II,

| b) | godkända produkter: produkter som förtecknas i bilaga I, |
| --- | --- |

b)

godkända produkter: produkter som förtecknas i bilaga I,

| c) | tillverkaren: den som använder stärkelse för att framställa godkända produkter. |
| --- | --- |

c)

tillverkaren: den som använder stärkelse för att framställa godkända produkter.

Artikel 3

1.   Om bidrag beviljas ska detta fastställas en gång i månaden. Om marknadspriserna för majs och/eller vete i gemenskapen eller på världsmarknaden förändras i betydande utsträckning, kan det bidrag som beräknas i enlighet med punkt 2 ändras under månaden för att ta hänsyn till förändringarna.

2.   Bidraget per ton stärkelse av majs, vete, korn eller havre ska beräknas på grundval av skillnaden mellan

| a) | genomsnittet av de marknadspriser på majs i Frankrike och i Ungern som var giltiga under fem dagar före dagen för fastställandet, och |
| --- | --- |

a)

genomsnittet av de marknadspriser på majs i Frankrike och i Ungern som var giltiga under fem dagar före dagen för fastställandet, och

| b) | genomsnittet av de representativa cif-importpriser för Rotterdam som används för att beräkna importavgiften för majs och som noterats under de fem dagar som föregår den första tillämpningsdagen, |
| --- | --- |

b)

genomsnittet av de representativa cif-importpriser för Rotterdam som används för att beräkna importavgiften för majs och som noterats under de fem dagar som föregår den första tillämpningsdagen,

multiplicerad med koefficienten 1,60. Vid beräkningen av den skillnad som avses i första stycket ska följande regler tillämpas:

| a) | Om marknadspriset för majs enligt a är högre än det interventionspris som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 1234/2007, men lägre än 155 % av detta pris, ska det pris som används för beräkningen motsvara interventionspriset plus hälften av skillnaden mellan det verkliga priset och interventionspriset. |
| --- | --- |

a)

Om marknadspriset för majs enligt a är högre än det interventionspris som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 1234/2007, men lägre än 155 % av detta pris, ska det pris som används för beräkningen motsvara interventionspriset plus hälften av skillnaden mellan det verkliga priset och interventionspriset.

| b) | Om marknadspriset för majs enligt a överstiger 155 % av interventionspriset ska det pris som används för beräkningen motsvara interventionspriset plus 27,5 % av interventionspriset. |
| --- | --- |

b)

Om marknadspriset för majs enligt a överstiger 155 % av interventionspriset ska det pris som används för beräkningen motsvara interventionspriset plus 27,5 % av interventionspriset.

För potatisstärkelse får ett annat bidrag fastställas för att ta hänsyn till det minimipris som anges i artikel 4a i rådets förordning (EG) nr 1868/1994 (5). Beräkningen ska i sådant fall göras på grundval av marknadspriset för majs i Frankrike och Ungern, enligt led a i första stycket, upp till en gräns på 115 % av interventionspriset.

Under juli, augusti och september månad ska priset på majs enligt led a i första stycket minskas med skillnaden mellan det interventionspris för spannmål enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 1234/2007 som var giltigt i juni och interventionspriset för spannmål i juli, utom om priset på majs enligt led a i första stycket redan motsvarar det pris som gäller för den nya skörden.

3.   Det bidrag som ska utbetalas ska beräknas i enlighet med punkt 2 och multipliceras med koefficienten i bilaga II, vilken motsvarar KN-numret för den stärkelse som faktiskt används för att framställa de godkända produkterna.

4.   De beslut som föreskrivs i denna artikel ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 4

1.   Tillverkare som har för avsikt att ansöka om bidrag bör ställa ansökan till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där stärkelsen används, och lämna följande upplysningar:

| a) | Tillverkarens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn och adress.

| b) | Det urval av produkter i vilka stärkelse används, både de som anges i förteckningen i bilaga I och de som inte anges där, tillsammans med en fullständig beskrivning av produkterna och deras KN-nummer. |
| --- | --- |

b)

Det urval av produkter i vilka stärkelse används, både de som anges i förteckningen i bilaga I och de som inte anges där, tillsammans med en fullständig beskrivning av produkterna och deras KN-nummer.

| c) | Adressen till den plats eller de platser där stärkelsen kommer att bearbetas till en godkänd produkt, om adressen är en annan än tillverkarens. |
| --- | --- |

c)

Adressen till den plats eller de platser där stärkelsen kommer att bearbetas till en godkänd produkt, om adressen är en annan än tillverkarens.

Medlemsstaterna kan begära in ytterligare upplysningar från tillverkaren.

2.   Tillverkarna ska lämna ett skriftligt åtagande till den behöriga myndigheten, där de tillåter de behöriga myndigheterna att utföra alla de undersökningar och inspektioner som krävs för att kontrollera användningen av stärkelsen, och där de anger att de kommer att lämna de upplysningar som erfordras.

3.   Den behöriga myndigheten ska vidta åtgärder för att försäkra sig om att tillverkaren är etablerad och officiellt erkänd i medlemsstaten.

4.   På grundval av de upplysningar som anges i punkterna 1 och 2, ska den behöriga myndigheten upprätta en lista över godkända tillverkare som sedan hålla den aktuell.

Endast tillverkare som har godkänts på detta sätt ska ha rätt att ansöka om bidrag enligt artikel 5.

Artikel 5

1.   Tillverkare som önskar ansöka om bidrag ska skriftligen vända sig till sin behöriga myndighet för att få en bidragslicens. Ansökan får inges varje arbetsdag före kl. 13.00 (lokal tid, Bryssel).

2.   Ansökan ska innehålla uppgifter om följande:

| a) | Tillverkarens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn och adress.

| b) | Den kvantitet stärkelse som kommer att användas. |
| --- | --- |

b)

Den kvantitet stärkelse som kommer att användas.

| c) | Vid framställning av en produkt som omfattas av KN-nummer 3505 10 50, den kvantitet stärkelse som kommer att användas. |
| --- | --- |

c)

Vid framställning av en produkt som omfattas av KN-nummer 3505 10 50, den kvantitet stärkelse som kommer att användas.

| d) | Den plats eller de platser där stärkelsen kommer att användas. |
| --- | --- |

d)

Den plats eller de platser där stärkelsen kommer att användas.

| e) | De planerade tidpunkterna för bearbetningen. |
| --- | --- |

e)

De planerade tidpunkterna för bearbetningen.

3   Ansökan ska åtföljas av följande:

| a) | En säkerhet ställd i enlighet med artikel 8. |
| --- | --- |

a)

En säkerhet ställd i enlighet med artikel 8.

| b) | En deklaration från stärkelseleverantören om att den produkt som ska användas har framställts direkt av majs, vete, korn, havre eller potatis, utan användande av några biprodukter som erhållits vid framställning av andra jordbruksprodukter eller varor. |
| --- | --- |

b)

En deklaration från stärkelseleverantören om att den produkt som ska användas har framställts direkt av majs, vete, korn, havre eller potatis, utan användande av några biprodukter som erhållits vid framställning av andra jordbruksprodukter eller varor.

4   Medlemsstaterna kan begära ytterligare upplysningar.

Artikel 6

1.   Så snart ansökningar som inlämnas enligt artikel 5 inkommer, ska den behöriga myndigheten kontrollera dem och omedelbart utfärda bidragslicensen.

2.   Medlemsstaterna ska använda nationella blanketter för bidragslicensen, vilka minst ska innehålla de upplysningar som avses i punkt 3, men utan att detta påverkar andra bestämmelser i gemenskapslagstiftningen.

3.   Bidragslicensen ska omfatta de uppgifter som avses i artikel 5.2 samt bidragssatsen och licensens sista giltighetsdag, som ska vara den sista dagen i den tredje månaden efter den månad då licensen utfärdades.

De licenser som utfärdats efter en ansökan inlämnad under juli, augusti och fram till och med den 24 september ska dock endast vara giltiga under 30 dagar från och med den dag de utfärdas, och får inte löpa längre än till och med den 30 september.

4.   Den bidragssats som är tillämplig och anges i licensen ska vara den som gäller den dag då ansökan inkommer.

Om någon av de kvantiteter stärkelse som anges i licensen bearbetas under det regleringsår för spannmål som följer på det år då ansökan inkom, ska dock det bidrag som ska utbetalas för den stärkelse som bearbetas under det nya regleringsåret justeras med skillnaden mellan det interventionspris som gäller under den månad då bidragslicensen utfärdas och det som gäller under bearbetningsmånaden, multiplicerad med koefficienten 1,60. Den avgörande händelse för växelkursen som ska tillämpas på bidragssatsen ska vara den som anges i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 1913/2006.

Artikel 7

1.   Tillverkare som innehar en bidragslicens utfärdad enligt artikel 6 ska, förutsatt att alla krav i denna förordning är uppfyllda, ha rätt att begära utbetalning av det bidrag som anges i licensen när stärkelsen har använts för framställning av de berörda godkända produkterna.

2.   De rättigheter som licensen ger kan inte överlåtas.

Artikel 8

1.   Licensen kan endast utfärdas om tillverkaren till den behöriga myndigheten ställer en säkerhet som är lika med 15 euro per ton basstärkelse, i tillämpliga fall multiplicerat med den koefficient som anges för den stärkelsetyp i bilaga II som ska användas.

2.   Säkerheten ska frisläppas i enlighet med förordning (EEG) nr 2220/85. Det primära kravet enligt artikel 20 i nämnda förordning, är att den i ansökan angivna kvantiteten stärkelse bearbetas till godkända produkter inom licensens giltighetstid. En tillverkare som har bearbetat minst 90 % av den kvantitet stärkelse som anges i licensen, ska dock anses ha uppfyllt detta primära krav.

Artikel 9

1.   Den slutliga utbetalningen av bidraget kan inte ske förrän tillverkaren har meddelat den behöriga myndigheten följande upplysningar:

| a) | Tidpunkten eller tidpunkterna för uppköp och leverans av stärkelsen. |
| --- | --- |

a)

Tidpunkten eller tidpunkterna för uppköp och leverans av stärkelsen.

| b) | Stärkelseleverantörernas namn och adress. |
| --- | --- |

b)

Stärkelseleverantörernas namn och adress.

| c) | Stärkelseproducenternas namn och adress. |
| --- | --- |

c)

Stärkelseproducenternas namn och adress.

| d) | Tidpunkten eller tidpunkterna för bearbetning av stärkelsen. |
| --- | --- |

d)

Tidpunkten eller tidpunkterna för bearbetning av stärkelsen.

| e) | Den använda stärkelsekvantiteten och stärkelsetypen, samt KN-nummer. |
| --- | --- |

e)

Den använda stärkelsekvantiteten och stärkelsetypen, samt KN-nummer.

| f) | Den kvantitet godkänd produkt som anges i licensen och som har framställts av stärkelsen. |
| --- | --- |

f)

Den kvantitet godkänd produkt som anges i licensen och som har framställts av stärkelsen.

2.   Om den produkt som anges i licensen omfattas av KN-nummer 3505 10 50 ska det vid sidan av det meddelande som avses i punkt 1 ställas en säkerhet motsvarande det produktionsbidrag som ska betalas ut för produkten i fråga. Om produktionsbidraget är lägre än 30 euro/ton stärkelse krävs dock ingen säkerhet och de kontrollåtgärder som föreskrivs i artikel 10 ska inte tillämpas.

Det primära kravet, enligt artikel 20 i förordning (EEG) nr 2220/85, är att produkten ska användas eller exporteras i enlighet med respektive bestämmelser i artikel 10.1 a och 10.1 b i denna förordning. Användningen eller exporten måste ske inom tolv månader efter det att licensens giltighet har löpt ut. En förlängning av detta slutdatum med som mest sex månader får övervägas på grundval av en motiverad begäran som lagts fram för den behöriga myndigheten.

3.   Före utbetalningen ska den behöriga myndigheten förvissa sig om att stärkelsen har använts för framställning av de godkända produkterna, i enlighet med de uppgifter som anges i licensen. Detta kan vanligtvis ske genom administrativa kontroller, men dessa bör vid behov kompletteras med fysiska kontroller.

4.   Alla kontroller som föreskrivs i denna förordning ska avslutas inom fem månader från den dag då de uppgifter som krävs i punkt 1 inkom till den behöriga myndigheten.

5.   Om den bearbetade kvantiteten stärkelse är större än den kvantitet som anges i bidragslicensen, ska denna extra kvantitet, som får uppgå till högst 5 %, anses vara bearbetad enligt dokumentet och därigenom berättiga till det bidrag som där anges.

Artikel 10

1.   Den säkerhet som föreskrivs i artikel 9.2 ska frisläppas så snart den behöriga myndigheten har fått bevis för att produkten som omfattas av KN-nummer 3505 10 50 har

| a) | använts inom gemenskapens tullområde för framställning av andra produkter än de som anges i bilaga II, eller |
| --- | --- |

a)

använts inom gemenskapens tullområde för framställning av andra produkter än de som anges i bilaga II, eller

| b) | har lämnat gemenskapens tullområde, om det rör sig om direktexport till tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

har lämnat gemenskapens tullområde, om det rör sig om direktexport till tredjeländer.

2.   Det bevis som avses i punkt 1 a ska utgöras av en deklaration som tillverkaren lämnar till den behöriga myndigheten, där följande anges:

| a) | Huruvida produkten i fråga ska bearbetas. |
| --- | --- |

a)

Huruvida produkten i fråga ska bearbetas.

| b) | Att produkten endast kommer att användas för framställning av andra produkter än dem som anges i bilaga 2. |
| --- | --- |

b)

Att produkten endast kommer att användas för framställning av andra produkter än dem som anges i bilaga 2.

| c) | Att produkten i fråga endast kommer att säljas till en köpare som kommer att fullgöra det åtagande som anges i b, antingen enligt en för detta ändamål fastställd klausul i kontraktet eller som ett särskilt villkor angivet på fakturan; tillverkaren ska förvara en kopia av försäljningskontraktet eller av fakturan, som ska hållas tillgänglig för den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

c)

Att produkten i fråga endast kommer att säljas till en köpare som kommer att fullgöra det åtagande som anges i b, antingen enligt en för detta ändamål fastställd klausul i kontraktet eller som ett särskilt villkor angivet på fakturan; tillverkaren ska förvara en kopia av försäljningskontraktet eller av fakturan, som ska hållas tillgänglig för den behöriga myndigheten.

| d) | Att tillverkaren är medveten om bestämmelserna i punkt 8. |
| --- | --- |

d)

Att tillverkaren är medveten om bestämmelserna i punkt 8.

| e) | Namn och adress på produktens mottagare och den aktuella kvantiteten, om produkten är föremål för en transaktion. |
| --- | --- |

e)

Namn och adress på produktens mottagare och den aktuella kvantiteten, om produkten är föremål för en transaktion.

| f) | Numret på T 5-kontrollexemplaret om köparen är etablerad i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

Numret på T 5-kontrollexemplaret om köparen är etablerad i en annan medlemsstat.

3.   Vid utgången av varje kvartal, ska tillverkaren inom 20 arbetsdagar överlämna kopior av den deklaration som avses i punkt 2 till sin behöriga myndighet. Efter mottagandet ska den berörda behöriga myndigheten inom 20 arbetsdagar översända samma handlingar till den behöriga myndighet som köparen tillhör.

4.   Såväl tillverkare som köpare av en produkt som omfattas av KN-nummer 3505 10 50 ska föra lagerräkenskaper i en form som medlemsstaterna godkänner och som gör det möjligt att kontrollera att de åtaganden fullgjorts och de upplysningar lämnats som anges i den deklaration från tillverkaren som avses i punkt 2. Medlemsstatens behöriga myndigheter kommer att, i den utsträckning som krävs för att försäkra sig om de registrerade operationernas giltighet, göra kontroller på grundval av lagerräkenskaperna, med finansräkenskaperna, inbegripet fakturor och kontoutdrag, som underlag.

De köpare som per kvartal använder en kvantitet på mindre än 1 000 kg av produkterna enligt detta KN-nummer kan emellertid undantas från denna bestämmelse.

5.   De behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat ska, vid utgången av varje kvartal, utföra den kontroll som föreskrivs i punkt 4 på säljarens och köparens anläggningar. Kontrollerna ska inriktas på överensstämmelsen mellan de berörda tillverkarnas och köparnas samlade uppgifter för perioden i fråga, och minst 10 % av alla genomförda transaktioner och av all användning ska verifieras.

Beslut som rör kontrollerna ska fattas av de behöriga myndigheterna på grundval av en riskanalys som ska ta hänsyn till omfattningen av de kvantiteter och summor som berörs, konstateranden som gjort vid tidigare kontroller samt andra faktorer som ska fastställas av de behöriga myndigheterna.

Varje kontrollåtgärd skall vara avslutad inom fem månader från utgången av varje kvartal.

Den behöriga myndighet som tillverkaren tillhör ska ha tillgång till resultaten av varje kontroll inom 20 arbetsdagar från det att kontrollen har avslutats.

Om dessa kontroller genomförs i två eller flera medlemsstater, ska de berörda behöriga myndigheterna underrätta varandra om resultaten av de genomförda kontrollerna enligt de förfaranden som anges i rådets förordning (EEG) nr 1468/81 (6).

6.   Om oriktigheter konstateras vid minst 3 % av de kontroller som avses i punkt 5, ska de behöriga myndigheterna skärpa kontrollerna.

Om det är befogat på grundval av kontrollresultaten, ska den myndighet som frisläppte säkerheten tillämpa den påföljd som föreskrivs i punkt 8 på den berörda tillverkaren.

7.   Om produkten i fråga är föremål för handel inom gemenskapen eller exporteras till tredjeland via en annan medlemsstats territorium, ska ett T5-kontrollexemplar utfärdas i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (7).

Under rubriken ”Annan” i fält 104 i kontrollexemplaret ska någon av de uppgifter som anges i bilaga III anges.

8.   Om de villkor som fastställs i punkt 1–7 inte uppfylls, ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, utan att det påverkar tillämpningen av nationella påföljder, kräva betalning av ett belopp som motsvarar 150 % av det högsta bidragsbelopp som under de tolv föregående månaderna har tillämpats för produkten i fråga.

Artikel 11

1.   Det bidrag som anges i licensen ska endast utbetalas för den kvantitet stärkelse som faktiskt har bearbetats. Den säkerhet som anges i artikel 8.1 ska samtidigt frisläppas i enlighet med avdelning V i förordning (EEG) nr 2220/85.

2.   Bidraget ska utbetalas inom fem månader från den dag då den kontroll som föreskrivs i artikel 9.3 avslutas. På begäran av tillverkaren kan den behöriga myndigheten emellertid utbetala ett förskott på ett belopp som motsvarar bidraget, 30 dagar efter det att de nämnda upplysningarna inkommit. Utom i de fall då det rör sig om produkter som omfattas av KN-nummer 3505 10 50, ska förskottet utbetalas på villkor att tillverkaren ställer en säkerhet som motsvarar 115 % av det förskotterade beloppet. Säkerheten ska frisläppas i enlighet med artikel 19.1 i förordning (EEG) nr 2220/85.

Artikel 12

Medlemsstaterna ska

| a) | senast vid utgången av den första veckan i varje månad underrätta kommissionen om de kvantiteter stärkelse för vilka det under föregående månad inlämnats licensansökningar enligt artikel 5.1, |
| --- | --- |

a)

senast vid utgången av den första veckan i varje månad underrätta kommissionen om de kvantiteter stärkelse för vilka det under föregående månad inlämnats licensansökningar enligt artikel 5.1,

| b) | inom tre månader från utgången av varje kvartal underrätta kommissionen om typ, kvantiteter och ursprung (majs, vete, potatis, korn eller havre) när det gäller den stärkelse för vilken bidrag har utbetalats samt om typ och kvantiteter i fråga om de produkter till vilka stärkelsen har använts. |
| --- | --- |

b)

inom tre månader från utgången av varje kvartal underrätta kommissionen om typ, kvantiteter och ursprung (majs, vete, potatis, korn eller havre) när det gäller den stärkelse för vilken bidrag har utbetalats samt om typ och kvantiteter i fråga om de produkter till vilka stärkelsen har använts.

Artikel 13

Förordning (EEG) nr 1722/93 ska upphöra att gälla.

Artikel 14

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 361/2008 (EUT L 121, 7.5.2008, s. 1).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 735/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 6).

2

(3)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1996/2006 (EUT L 398, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2006 (EUT L 365, 21.12.2006, s. 52).

4

(5)  EUT L 197, 30.7.1994, s. 4.

5

(6)  EGT L 144, 2.6.1981, s. 1.

6

(7)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

---

BILAGA I

Produkter för vilka det används stärkelse och/eller derivat som omfattas av följande nummer och kapitel i kombinerade nomenklaturen

| KN-nr | Varuslag |
| --- | --- |
| ex 1302 | Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter: |
| | – Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter: |
| ex 1302 32 90 | – – – Växtslem ur guarfrön |
| ex 1302 39 00 | – – Andra slag: |
| | – Karragenan |
| ex 1404 | Vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna annanstans: |
| 1404 20 00 | – Bomullslinters |
| ex 1702 | Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör: |
| 1702 50 00 | – Kemiskt ren fruktos |
| ex 1702 90 | – Andra slag, inbegripet invertsocker: |
| 1702 90 10 | – – Kemiskt ren maltos |
| ex kapitel 29 | Organiska kemikalier utom undernumren 2905 43 00 och 2905 44 |
| kapitel 30 | Farmaceutiska produkter |
| 3402 | Organiska ytaktiva ämnen (andra än tvål och såpa); ytaktiva preparat, tvättmedel (inbegripet tvätthjälpmedel) och rengöringsmedel, även innehållande tvål eller såpa, andra än sådana som omfattas av nr 3401 |
| ex kapitel 35 | Proteiner; modifierad stärkelse; lim och klister; enzymer utom nr 3501 och undernumren 3505 10 10, 3505 10 90 och 3505 20 |
| ex kapitel 38 | Diverse kemiska produkter, med undantag av varor som omfattas av KN-nr 3809 och 3824 60 |
| kapitel 39 | Plaster och plastvaror |
| ex kapitel 48 | Papper och papp; varor av pappersmassa, papper eller papp |
| 4801 00 | Tidningspapper i rullar eller ark |
| 4802 | Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller ark, med undantag av papper enligt nr 4801 eller 4803; papper och papp, handgjorda |
| 4803 00 | Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark |
| 4804 | Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4802 eller 4803 |
| 4805 | Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anm. 2 till kapitel 48 i Kombinerade nomenklaturen |
| 4806 | Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark |
| 4807 | Papper och papp, sammansatta (bestående av skikt förenade med bindemedel), inte belagda, bestrukna eller impregnerade, även armerade invändigt, i rullar eller ark |
| 4808 | Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803 |
| 4809 | Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark |
| 4810 | Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller ark |
| 4811 | Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803, 4809 eller 4810 |
| 4812 00 00 | Filterblock och filterplattor av pappersmassa |
| ex 4813 | Cigarettpapper, även tillskuret eller i häften; cigaretthylsor: |
| ex 4813 90 | – Andra slag |
| ex 4814 | Papperstapeter och liknande väggbeklädnad; s.k. fönsterpapper: |
| 4814 10 00 | – Papperstapeter och liknande väggbeklädnad av ingrainpapper |
| 4814 20 00 | – Papperstapeter och liknande väggbeklädnad av papper som på utsidan är överdraget eller belagt med ett kornat, präglat, färgat, mönstertryckt eller på annat sätt dekorerat plastskikt |
| 4814 90 | – Andra slag |
| ex 4816 | Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt nr 4809), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar: |
| 4816 10 00 | – Karbonpapper och liknande kopieringspapper |
| 4816 90 00 | – Andra slag |
| kapitel 52 | Bomull |
| ex 5801 | Luggvävnader, inbegripet sniljvävnader, andra än varor enligt nr 5806: |
| | – Av bomull: |
| 5801 21 00 | – – Oskuren väftsammet o.d. |
| ex 5802 | Handduksfrotté och liknande frottévävnader, andra än band enligt nr 5806; tuftade dukvaror av textilmaterial, andra än varor enligt nr 5703: |
| | – Handduksfrotté och liknande frottévävnader, av bomull: |
| 5802 11 00 | – – Oblekta |
| 5802 19 00 | – – Andra |
| ex 5803 | Slingervävnader, andra än band enligt nr 5806: |
| 5803 10 00 | – Av bomull |

KN-nr

Varuslag

ex 1302

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pektinater och pektater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

– Växtslem och andra förtjockningsmedel, även modifierade, erhållna ur vegetabiliska produkter:

ex 1302 32 90

– – – Växtslem ur guarfrön

ex 1302 39 00

– – Andra slag:

– Karragenan

ex 1404

Vegetabiliska produkter, inte nämnda eller inbegripna annanstans:

1404 20 00

– Bomullslinters

ex 1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

1702 50 00

– Kemiskt ren fruktos

ex 1702 90

– Andra slag, inbegripet invertsocker:

1702 90 10

– – Kemiskt ren maltos

ex kapitel 29

Organiska kemikalier utom undernumren 2905 43 00 och 2905 44

kapitel 30

Farmaceutiska produkter

3402

Organiska ytaktiva ämnen (andra än tvål och såpa); ytaktiva preparat, tvättmedel (inbegripet tvätthjälpmedel) och rengöringsmedel, även innehållande tvål eller såpa, andra än sådana som omfattas av nr 3401

ex kapitel 35

Proteiner; modifierad stärkelse; lim och klister; enzymer utom nr 3501 och undernumren 3505 10 10, 3505 10 90 och 3505 20

ex kapitel 38

Diverse kemiska produkter, med undantag av varor som omfattas av KN-nr 3809 och 3824 60

kapitel 39

Plaster och plastvaror

ex kapitel 48

Papper och papp; varor av pappersmassa, papper eller papp

4801 00

Tidningspapper i rullar eller ark

4802

Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller ark, med undantag av papper enligt nr 4801 eller 4803; papper och papp, handgjorda

4803 00

Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark

4804

Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4802 eller 4803

4805

Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anm. 2 till kapitel 48 i Kombinerade nomenklaturen

4806

Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark

4807

Papper och papp, sammansatta (bestående av skikt förenade med bindemedel), inte belagda, bestrukna eller impregnerade, även armerade invändigt, i rullar eller ark

4808

Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803

4809

Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark

4810

Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller ark

4811

Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 4803, 4809 eller 4810

4812 00 00

Filterblock och filterplattor av pappersmassa

ex 4813

Cigarettpapper, även tillskuret eller i häften; cigaretthylsor:

ex 4813 90

– Andra slag

ex 4814

Papperstapeter och liknande väggbeklädnad; s.k. fönsterpapper:

4814 10 00

– Papperstapeter och liknande väggbeklädnad av ingrainpapper

4814 20 00

– Papperstapeter och liknande väggbeklädnad av papper som på utsidan är överdraget eller belagt med ett kornat, präglat, färgat, mönstertryckt eller på annat sätt dekorerat plastskikt

4814 90

– Andra slag

ex 4816

Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt nr 4809), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar:

4816 10 00

– Karbonpapper och liknande kopieringspapper

4816 90 00

– Andra slag

kapitel 52

Bomull

ex 5801

Luggvävnader, inbegripet sniljvävnader, andra än varor enligt nr 5806:

– Av bomull:

5801 21 00

– – Oskuren väftsammet o.d.

ex 5802

Handduksfrotté och liknande frottévävnader, andra än band enligt nr 5806; tuftade dukvaror av textilmaterial, andra än varor enligt nr 5703:

– Handduksfrotté och liknande frottévävnader, av bomull:

5802 11 00

– – Oblekta

5802 19 00

– – Andra

ex 5803

Slingervävnader, andra än band enligt nr 5806:

5803 10 00

– Av bomull

---

BILAGA II

Basstärkelse och derivat av stärkelse

| KN-nr | Varuslag | Kvantitet stärkelse som åtgår för framställning av 1 ton
  (Koefficient) |
| --- | --- | --- |
| A.   BASSTÄRKELSE (1)
   (2) |
| ex 1108 | Stärkelse; inulin: | |
| | – Stärkelse: | |
| 1108 11 00 | – – Vetestärkelse | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – Majsstärkelse | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – Potatisstärkelse | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Annan stärkelse: | 1,00 |
| B.   FÖLJANDE DERIVAT, NÄR DE BASERAS PÅ DE OVANNÄMNDA |
| 1702 | Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör: | |
| ex 1702 30 | – Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: | |
| | – – Annat: | |
| | – – – Innehållande minst 99 viktprocent druvsocker: | |
| 1702 30 51 | – – – – I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – Annat (3) | 1,00 |
| | – – – Annat | |
| 1702 30 91 | – – – – I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – Annat (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen: | |
| 1702 40 90 | – – Annat (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – Andra slag, inbegripet invertsocker: | |
| 1702 90 50 | – – Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin: | |
| | – – – I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat | 1,304 |
| | – – – Annat (3) | 1,00 |
| | – – Sockerkulör: | |
| | – – – Annat: | |
| 1702 90 75 | – – – – I form av pulver, även agglomererat | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – Annat (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro-, och nitrosoderivat av sådana alkoholer: | |
| | – Andra polyoler: | |
| 2905 43 00 | – – Mannitol | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glucitol (sorbitol): | |
| | – – – I vattenlösning: | |
| 2905 44 11 | – – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – Annan (4) | 0,944 |
| | – – – Annan: | |
| 2905 44 91 | – – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – Annan | 1,52 |
| 3505 | Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse: | |
| ex 3505 10 | – Dextrin och annan modifierad stärkelse: | |
| 3505 10 10 | – – Dextrin (5) | 1,14 |
| | – – Annan modifierad stärkelse: | |
| 3505 10 90 | – – – Annan (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Lim och klister | 1,14 |
| ex 3809 | Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | |
| 3809 10 | – På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor; kemiska produkter samt preparat från kemiska eller närstående industrier (inbegripet sådana som består av blandningar av naturprodukter), ej nämnda eller inbegripna någon annanstans; restprodukter från kemiska eller närstående industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans: | |
| 3824 60 | – Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44: | |
| | – – I vattenlösning | |
| 3824 60 11 | – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – Annan (4) | 0,944 |
| | – – Annat: | |
| 3824 60 91 | – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – Annan | 1,52 |

KN-nr

Varuslag

Kvantitet stärkelse som åtgår för framställning av 1 ton

(Koefficient)

BASSTÄRKELSE (1)
   (2)

ex 1108

Stärkelse; inulin:

– Stärkelse:

1108 11 00

– – Vetestärkelse

1,00

1108 12 00

– – Majsstärkelse

1,00

1108 13 00

– – Potatisstärkelse

1,00

ex 1108 19

– – Annan stärkelse:

1,00

FÖLJANDE DERIVAT, NÄR DE BASERAS PÅ DE OVANNÄMNDA

1702

Annat socker, inbegripet kemiskt ren laktos, maltos, glukos och fruktos, i fast form; sirap och andra sockerlösningar utan tillsats av aromämnen eller färgämnen; konstgjord honung, även blandad med naturlig honung; sockerkulör:

ex 1702 30

– Druvsocker (inbegripet kemiskt ren glukos) samt sirap och andra lösningar av druvsocker, inte innehållande fruktsocker (fruktos) eller innehållande mindre än 20 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

– – Annat:

– – – Innehållande minst 99 viktprocent druvsocker:

1702 30 51

– – – – I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat

1,304

1702 30 59

– – – – Annat (3)

1,00

– – – Annat

1702 30 91

– – – – I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat

1,304

1702 30 99

– – – – Annat (3)

1,00

ex 1702 40

– Druvsocker samt sirap och andra lösningar av druvsocker, innehållande minst 20 viktprocent men mindre än 50 viktprocent fruktsocker beräknat på torrsubstansen:

1702 40 90

– – Annat (3)

1,00

ex 1702 90

– Andra slag, inbegripet invertsocker:

1702 90 50

– – Maltodextrin samt sirap och andra lösningar av maltodextrin:

– – – I form av vitt kristalliniskt pulver, även agglomererat

1,304

– – – Annat (3)

1,00

– – Sockerkulör:

– – – Annat:

1702 90 75

– – – – I form av pulver, även agglomererat

1,366

1702 90 79

– – – – Annat (3)

0,95

ex 2905

Acykliska alkoholer samt halogen-, sulfo-, nitro-, och nitrosoderivat av sådana alkoholer:

– Andra polyoler:

2905 43 00

– – Mannitol

1,52

2905 44

– – D-glucitol (sorbitol):

– – – I vattenlösning:

2905 44 11

– – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol (4)

1,068

2905 44 19

– – – – Annan (4)

0,944

– – – Annan:

2905 44 91

– – – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol

1,52

2905 44 99

– – – – Annan

1,52

3505

Dextrin och annan modifierad stärkelse (t.ex. förklistrad eller förestrad stärkelse); lim och klister på basis av stärkelse, dextrin eller annan modifierad stärkelse:

ex 3505 10

– Dextrin och annan modifierad stärkelse:

3505 10 10

– – Dextrin (5)

1,14

– – Annan modifierad stärkelse:

3505 10 90

– – – Annan (5)

1,14

3505 20

– Lim och klister

1,14

ex 3809

Appreturmedel, preparat för påskyndande av färgning eller för fixering av färgämnen samt andra produkter och preparat (t.ex. glättmedel och betmedel), av sådana slag som används inom textil-, pappers- eller läderindustrin eller inom liknande industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

3809 10

– På basis av stärkelse eller stärkelseprodukter (5)

1,14

ex 3824

Beredda bindemedel för gjutformar eller gjutkärnor; kemiska produkter samt preparat från kemiska eller närstående industrier (inbegripet sådana som består av blandningar av naturprodukter), ej nämnda eller inbegripna någon annanstans; restprodukter från kemiska eller närstående industrier, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans:

3824 60

– Sorbitol, annan än sorbitol enligt nr 2905 44:

– – I vattenlösning

3824 60 11

– – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol (4)

1,068

3824 60 19

– – – Annan (4)

0,944

– – Annat:

3824 60 91

– – – Innehållande högst 2 viktprocent D-mannitol beräknat på halten D-glucitol

1,52

3824 60 99

– – – Annan

1,52

---

(1)  Den angivna koefficienten gäller för stärkelse med ett torrsubstansinnehåll av minst 87 % när det gäller majs-och vetestärkelse och minst 80 % när det gäller potatisstärkelse.

Produktionsbidraget för basstärkelse med ett torrsubstansinnehåll som är lägre än det angivna ska justeras med användning av följande formel:

| 1. | Majs- eller vetestärkelse: (Faktisk % torrsubstans/87) × Produktionsbidrag. |
| --- | --- |

1.

Majs- eller vetestärkelse: (Faktisk % torrsubstans/87) × Produktionsbidrag.

| 2. | Potatisstärkelse: (Faktisk % torrsubstans/80) × Produktionsbidrag. |
| --- | --- |

2.

Potatisstärkelse: (Faktisk % torrsubstans/80) × Produktionsbidrag.

Om produktionsbidraget utbetalas för stärkelse som hänförs till KN-nummer 1108, måste stärkelsens renhet vara minst 97 % i torrsubstansen.

Stärkelsens renhet i torrsubstansen fastställs med någon av de metoder som offentliggörs i bilaga I till kommissionens direktiv 72/199/EEG (EGT L 123, 29.5.1972, s. 6).

(2)  Framställt direkt av majs, vete eller potatis, utan att några biprodukter använts som erhållits vid framställning av andra jordbruksprodukter eller varor.

(3)  Produktionsbidraget utbetalas för produkter som omfattas av KN-nummer med ett torrsubstansinnehåll av minst 78 %. Produktionsbidraget för produkter som omfattas av dessa KN-nummer med ett torrsubstansinnehåll som är lägre än 78 % ska justeras med användning av följande formel: (Faktisk % torrsubstans/78) × Produktionsbidrag.

(4)  Produktionsbidraget utbetalas för D-glucitol (sorbitol) i vattenlösning med ett torrsubstansinnehåll av minst 70 %. När torrsubstansinnehållet är lägre än 70 % ska produktionsbidraget justeras med användning av följande formel: (Faktisk % torrsubstans/70) × Produktionsbidrag.

(5)  Produktionsbidraget utbetalas för den faktiska procentandelen stärkelse eller dextrin i torrsubstansen.

---

BILAGA III

Uppgifter enligt artikel 10.7

| — | : | på bulgariska | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | på spanska | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | på tjeckiska | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | på danska | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | på tyska | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | på estniska | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | på grekiska | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | på engelska | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | på franska | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | på italienska | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | på lettiska | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | på litauiska | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | på ungerska | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | på maltesiska | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | på nederländska | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | på polska | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | på portugisiska | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | på rumänska | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | på slovakiska | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | på slovenska | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | på finska | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | på svenska | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

på bulgariska

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

på spanska

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

på tjeckiska

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

på danska

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

på tyska

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

på estniska

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

på grekiska

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

på engelska

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

på franska

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

på italienska

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

på lettiska

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

på litauiska

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

på ungerska

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

på maltesiska

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

på nederländska

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

på polska

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

på portugisiska

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

på rumänska

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

på slovakiska

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

på slovenska

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

på finska

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

på svenska

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 492/2008

av den 3 juni 2008

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 5 september 2007 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 5 september 2007 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av mononatriumglutamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 23 juli 2007 av Ajinomoto Foods Europe S.A.S., som svarar för 100 % av gemenskapens samlade produktion av mononatriumglutamat. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 23 juli 2007 av Ajinomoto Foods Europe S.A.S., som svarar för 100 % av gemenskapens samlade produktion av mononatriumglutamat. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, de exporterande tillverkarna, importörerna, de leverantörer och användare som man visste berördes samt företrädarna för de berörda länderna om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, de exporterande tillverkarna, importörerna, de leverantörer och användare som man visste berördes samt företrädarna för de berörda länderna om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Klaganden, de exporterande tillverkarna, importörerna, intresseorganisationer för leverantörerna samt användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Klaganden, de exporterande tillverkarna, importörerna, intresseorganisationer för leverantörerna samt användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen är berörda. Med hänsyn till att ett färre antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen än väntat hade förklarat sig samarbetsvilliga, beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen är berörda. Med hänsyn till att ett färre antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen än väntat hade förklarat sig samarbetsvilliga, beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (6) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(6)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna.

| (7) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga till den enda gemenskapstillverkaren, 22 importörer och 27 användare av den berörda produkten samt två råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga till den enda gemenskapstillverkaren, 22 importörer och 27 användare av den berörda produkten samt två råvaruleverantörer.

| (8) | Den klagande gemenskapstillverkaren, tre icke-närstående importörer, fyra användare samt två leverantörer besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(8)

Den klagande gemenskapstillverkaren, tre icke-närstående importörer, fyra användare samt två leverantörer besvarade frågeformuläret.

| (9) | När det gäller det land som berörs av undersökningen, inkom svar på frågeformuläret från tre exporterande tillverkare i Kina. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller det land som berörs av undersökningen, inkom svar på frågeformuläret från tre exporterande tillverkare i Kina.

| (10) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankrike och dess närstående handlare Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankrike och dess närstående handlare Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Tyskland

| b) | Användare i gemenskapen

  En användare begärde enligt artikel 19 i grundförordningen att deras uppgifter inte skulle lämnas ut, eftersom det skulle leda till betydande negativa effekter för dem. Deras begäran befanns vara tillräckligt väl underbyggd och beviljades därför.






  — | Nestlé, Vevey, Schweiz |
| --- | --- | --- |

b)

Användare i gemenskapen

En användare begärde enligt artikel 19 i grundförordningen att deras uppgifter inte skulle lämnas ut, eftersom det skulle leda till betydande negativa effekter för dem. Deras begäran befanns vara tillräckligt väl underbyggd och beviljades därför.

—

Nestlé, Vevey, Schweiz

| — | Unilever, Neuhausen, Schweiz |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Schweiz

| c) | Importörer i gemenskapen







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Importörer i gemenskapen

—

Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Helm AG, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Tyskland

| — | Standard sp z.o.o., Lublin, Polen |
| --- | --- |

—

Standard sp z.o.o., Lublin, Polen

| d) | Exporterande tillverkare och närstående företag i Kina







  1. | Meihua Group






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare och närstående företag i Kina

1.

Meihua Group

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Inre Mongoliet, |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Inre Mongoliet,

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Inre Mongoliet, |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Inre Mongoliet,

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei. |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.

| 2. | LingHua Group






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Kontrollbesök har planerats för gruppens två andra företag |
| --- | --- | --- |

2.

LingHua Group

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Kontrollbesök har planerats för gruppens två andra företag

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog och |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog och

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog kunde inte längre tillåtas delta av de orsaker som anges i skälen 15–18. |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog kunde inte längre tillåtas delta av de orsaker som anges i skälen 15–18.

| 3. | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian |
| --- | --- |

3.

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

| e) | Tillverkare i det jämförbara landet







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thailand |
| --- | --- | --- |

e)

Tillverkare i det jämförbara landet

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thailand

1.3   Undersökningsperiod

| (11) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2006–30 juni 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med april 2004 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2006–30 juni 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med april 2004 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (12) | Mononatriumglutamat som exporteras till gemenskapen och har sitt ursprung i Kina (den berörda produkten) är en livsmedelstillsats som används som smakförstärkare i soppor, buljong, fisk- och kötträtter samt snabbmat. Ämnet används också i personliga hygienprodukter inom kosmetikaindustrin. Produkten klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

Mononatriumglutamat som exporteras till gemenskapen och har sitt ursprung i Kina (den berörda produkten) är en livsmedelstillsats som används som smakförstärkare i soppor, buljong, fisk- och kötträtter samt snabbmat. Ämnet används också i personliga hygienprodukter inom kosmetikaindustrin. Produkten klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer ex 2922 42 00.

| (13) | Mononatriumglutamatet finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Det är emellertid inte någon skillnad på mononatriumglutamatets egenskaper när det är packat i olika storlekar eller i olika renhetsgrader. |
| --- | --- |

(13)

Mononatriumglutamatet finns i olika förpackningsstorlekar, alltifrån en konsumentstorlek på 0,5 gram till en partistorlek på 1 000 kg. De mindre förpackningsstorlekarna säljs via detaljhandlare till privata konsumenter, medan de större förpackningarna på 20 kg och mer är avsedda för industriella användare. Det finns också olika renhetsgrader. Det är emellertid inte någon skillnad på mononatriumglutamatets egenskaper när det är packat i olika storlekar eller i olika renhetsgrader.

2.2   Likadan produkt

| (14) | Likaledes konstaterades inga skillnader mellan den berörda produkten och det mononatriumglutamat som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. Folkrepubliken Kina är en övergångsekonomi och såsom nämns i skälen 30–34 fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från ett tredje land med marknadsekonomi. Tillgängliga uppgifter visar att det mononatriumglutamat som tillverkas och säljs i det tredjelandet med marknadsekonomi har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som det mononatriumglutamat som tillverkas i Kina och exporteras till gemenskapen. Preliminärt dras därför slutsatsen att alla typer av mononatriumglutamat bör anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Likaledes konstaterades inga skillnader mellan den berörda produkten och det mononatriumglutamat som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. Folkrepubliken Kina är en övergångsekonomi och såsom nämns i skälen 30–34 fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från ett tredje land med marknadsekonomi. Tillgängliga uppgifter visar att det mononatriumglutamat som tillverkas och säljs i det tredjelandet med marknadsekonomi har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som det mononatriumglutamat som tillverkas i Kina och exporteras till gemenskapen. Preliminärt dras därför slutsatsen att alla typer av mononatriumglutamat bör anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen

| (15) | När det gäller en exporterande tillverkare fann man under den första dagens kontrollbesök att tillverkaren hade lämnat in uppgifter om exportförsäljningen som var förfalskade och missledande i den mening som avses i artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller en exporterande tillverkare fann man under den första dagens kontrollbesök att tillverkaren hade lämnat in uppgifter om exportförsäljningen som var förfalskade och missledande i den mening som avses i artikel 18.1 i grundförordningen.

| (16) | På grund av denna upptäckt avbröts kontrollen och företaget informerades om att enligt artikel 18 i grundförordningen skulle undersökningsresultaten (preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa) nu baseras på grundval av tillgängliga uppgifter och företaget gavs tillfälle att lämna sina synpunkter. |
| --- | --- |

(16)

På grund av denna upptäckt avbröts kontrollen och företaget informerades om att enligt artikel 18 i grundförordningen skulle undersökningsresultaten (preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa) nu baseras på grundval av tillgängliga uppgifter och företaget gavs tillfälle att lämna sina synpunkter.

| (17) | I sitt svar ifrågasatte inte företaget undersökningsresultaten när det gäller förfalskningen av dokumenten och hade inte heller några invändningar mot tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

I sitt svar ifrågasatte inte företaget undersökningsresultaten när det gäller förfalskningen av dokumenten och hade inte heller några invändningar mot tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen.

| (18) | Mot bakgrund av detta bortsåg man alltså från de uppgifter som lämnats av den exporterande tillverkaren och tillgängliga uppgifter användes. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av detta bortsåg man alltså från de uppgifter som lämnats av den exporterande tillverkaren och tillgängliga uppgifter användes.

3.2   Marknadsekonomisk status

| (19) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det kan bevisas att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan görs en sammanfattning av kriterierna, enbart i syfte att underlätta för läsaren:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(19)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det kan bevisas att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan görs en sammanfattning av kriterierna, enbart i syfte att underlätta för läsaren:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (20) | Tre kinesiska exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status inom angivna tidsfrister. |
| --- | --- |

(20)

Tre kinesiska exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status inom angivna tidsfrister.

| (21) | För en kinesisk exporterande tillverkare blev det nödvändigt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen (se skälen 15–18 ovan). |
| --- | --- |

(21)

För en kinesisk exporterande tillverkare blev det nödvändigt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen (se skälen 15–18 ovan).

| (22) | Kontrollen visade att de återstående två kinesiska exporterande tillverkarna inte uppfyllde alla fem kriterierna för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(22)

Kontrollen visade att de återstående två kinesiska exporterande tillverkarna inte uppfyllde alla fem kriterierna för marknadsekonomisk status.

| (23) | Kontrollen visade att en kinesisk exporterande tillverkare (Meihua group, som består av fem företag) inte kunde visa att det uppfyllde kriterierna två och tre (se ovan). För det första misslyckades Meihua group med att lägga fram reviderade, konsoliderade räkenskaper enligt IAS 27 i sin ansökan om marknadsekonomisk status och under kontrollbesöket. Undersökningen visade att eftersom det fanns många transaktioner inom koncernen, var det bara reviderade, konsoliderade räkenskaper, i vilka alla koncerninterna balansräkningar, transaktioner, inkomster och utgifter helt och hållet tagits bort, som skulle kunna ge en klar bild av koncernen. Det var inte förrän långt efter kontrollbesöket som Meihua group lämnade in reviderade, konsoliderade räkenskaper, vilket gjorde att kommissionen inte kunde kontrollera uppgifterna i räkenskaperna eller bilda sig en klar bild av koncernens finansiella situation. Man fann vidare att de enskilda företagens räkenskaper inte överensstämde med IAS 1 och IAS 18, eftersom moderföretaget gjorde en kompensation mellan inkomster och utgifter och att denna kompensation var av väsentlig omfattning. Mot bakgrund av att IAS-standarderna inte följts och att de inte ens nämndes i revisionsberättelserna, anses det att Meihua Group inte kunde visa att dess räkenskaper reviderats i överensstämmelse med de nämnda standarderna (andra kriteriet). |
| --- | --- |

(23)

Kontrollen visade att en kinesisk exporterande tillverkare (Meihua group, som består av fem företag) inte kunde visa att det uppfyllde kriterierna två och tre (se ovan). För det första misslyckades Meihua group med att lägga fram reviderade, konsoliderade räkenskaper enligt IAS 27 i sin ansökan om marknadsekonomisk status och under kontrollbesöket. Undersökningen visade att eftersom det fanns många transaktioner inom koncernen, var det bara reviderade, konsoliderade räkenskaper, i vilka alla koncerninterna balansräkningar, transaktioner, inkomster och utgifter helt och hållet tagits bort, som skulle kunna ge en klar bild av koncernen. Det var inte förrän långt efter kontrollbesöket som Meihua group lämnade in reviderade, konsoliderade räkenskaper, vilket gjorde att kommissionen inte kunde kontrollera uppgifterna i räkenskaperna eller bilda sig en klar bild av koncernens finansiella situation. Man fann vidare att de enskilda företagens räkenskaper inte överensstämde med IAS 1 och IAS 18, eftersom moderföretaget gjorde en kompensation mellan inkomster och utgifter och att denna kompensation var av väsentlig omfattning. Mot bakgrund av att IAS-standarderna inte följts och att de inte ens nämndes i revisionsberättelserna, anses det att Meihua Group inte kunde visa att dess räkenskaper reviderats i överensstämmelse med de nämnda standarderna (andra kriteriet).

| (24) | För det andra upptäckte man, utifrån de räkenskaper i koncernens olika företag som kontrollerades under kontrollbesöket och de okontrollerade uppgifter som nämns ovan, en betydande snedvridning i den finansiella situationen i företagen och i hela koncernen. Man fann också räntefria lån till stora belopp. Detta resulterade i stora belopp negativt rörelsekapital och i potentiellt höga finansiella kostnader som inte återspeglades varken i de enskilda företagens räkenskaper eller i koncernens (tredje kriteriet). |
| --- | --- |

(24)

För det andra upptäckte man, utifrån de räkenskaper i koncernens olika företag som kontrollerades under kontrollbesöket och de okontrollerade uppgifter som nämns ovan, en betydande snedvridning i den finansiella situationen i företagen och i hela koncernen. Man fann också räntefria lån till stora belopp. Detta resulterade i stora belopp negativt rörelsekapital och i potentiellt höga finansiella kostnader som inte återspeglades varken i de enskilda företagens räkenskaper eller i koncernens (tredje kriteriet).

| (25) | Det andra företaget, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., kunde inte visa att det uppfyllde kriterierna 1–3. För det första fattades inte dess beslut som svar på signaler från marknaden och utan större statligt inflytande, främst för att staten var överrepresenterad i dess styrelse och därför att företaget hade vissa tvivelaktiga transaktioner, på betydande belopp, med statsägda företag (lån till staten till mer än den dubbla marknadsräntan, utbetalningar till statsägda företag utan något berättigande; se första kriteriet). För det andra kunde företaget inte styrka att det hade en enda uppsättning räkenskaper som utarbetats och reviderats i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard (IAS), eftersom dess räkenskaper inte överensstämde med IAS 1 och IAS 18, utan man kompenserade i) utgiftsposter med inkomstposter och ii) inkomster med kostnader. Båda dessa typer av kompensation var av väsentlig omfattning och minskade på detta sätt möjligheten att förstå transaktionerna, liksom andra händelser och omständigheter i företagets verksamhet. Eftersom de ovannämnda överträdelserna av internationell redovisningsstandard inte nämndes i revisionsrapporten, kunde företaget dessutom inte bevisa att dess räkenskaper reviderats i enlighet med de nämnda standarderna (andra kriteriet). Till sist fanns det snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet i form av felaktiga värderingar av tillgångar och markanvändningsrättigheter (tredje kriteriet). |
| --- | --- |

(25)

Det andra företaget, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., kunde inte visa att det uppfyllde kriterierna 1–3. För det första fattades inte dess beslut som svar på signaler från marknaden och utan större statligt inflytande, främst för att staten var överrepresenterad i dess styrelse och därför att företaget hade vissa tvivelaktiga transaktioner, på betydande belopp, med statsägda företag (lån till staten till mer än den dubbla marknadsräntan, utbetalningar till statsägda företag utan något berättigande; se första kriteriet). För det andra kunde företaget inte styrka att det hade en enda uppsättning räkenskaper som utarbetats och reviderats i överensstämmelse med internationell redovisningsstandard (IAS), eftersom dess räkenskaper inte överensstämde med IAS 1 och IAS 18, utan man kompenserade i) utgiftsposter med inkomstposter och ii) inkomster med kostnader. Båda dessa typer av kompensation var av väsentlig omfattning och minskade på detta sätt möjligheten att förstå transaktionerna, liksom andra händelser och omständigheter i företagets verksamhet. Eftersom de ovannämnda överträdelserna av internationell redovisningsstandard inte nämndes i revisionsrapporten, kunde företaget dessutom inte bevisa att dess räkenskaper reviderats i enlighet med de nämnda standarderna (andra kriteriet). Till sist fanns det snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet i form av felaktiga värderingar av tillgångar och markanvändningsrättigheter (tredje kriteriet).

| (26) | Därför drogs slutsatsen att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Därför drogs slutsatsen att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

3.3   Individuell behandling

| (27) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling. |
| --- | --- |

(27)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling.

| (28) | De exporterande tillverkare som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling, om de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(28)

De exporterande tillverkare som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling, om de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.

| (29) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att de två kinesiska exporterande tillverkarna uppfyllde alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling. |
| --- | --- |

(29)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att de två kinesiska exporterande tillverkarna uppfyllde alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.

3.4   Normalvärde

3.4.1   Jämförbart land

| (30) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(30)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

| (31) | I tillkännagivandet om inledande föreslogs Thailand som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag. |
| --- | --- |

(31)

I tillkännagivandet om inledande föreslogs Thailand som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.

| (32) | Bara en berörd part lämnade synpunkter och föreslog Brasilien eller Indonesien som lämpliga jämförbara länder. Kommissionen kontaktade kända företag i Brasilien och Indonesien. Tillverkarna i Brasilien och Indonesien besvarade emellertid inte frågeformuläret och lämnade inte heller några meningsfulla synpunkter. |
| --- | --- |

(32)

Bara en berörd part lämnade synpunkter och föreslog Brasilien eller Indonesien som lämpliga jämförbara länder. Kommissionen kontaktade kända företag i Brasilien och Indonesien. Tillverkarna i Brasilien och Indonesien besvarade emellertid inte frågeformuläret och lämnade inte heller några meningsfulla synpunkter.

| (33) | Thailand är vidare en av de största tillverkarna i världen av mononatriumglutamat på en konkurrensutsatt marknad och den största tillverkaren av mononatriumglutamat i Thailand samarbetade fullt ut. Thailand uppfyllde kriterierna för lämpligt jämförbart land, eftersom den thailändska marknaden är konkurrensutsatt och de kvantiteter som säljs på den thailändska marknaden är tillräckliga. De kinesiska och de thailändska marknaderna är också jämförbara när det gäller produktsortiment och tillverkningsprocess. |
| --- | --- |

(33)

Thailand är vidare en av de största tillverkarna i världen av mononatriumglutamat på en konkurrensutsatt marknad och den största tillverkaren av mononatriumglutamat i Thailand samarbetade fullt ut. Thailand uppfyllde kriterierna för lämpligt jämförbart land, eftersom den thailändska marknaden är konkurrensutsatt och de kvantiteter som säljs på den thailändska marknaden är tillräckliga. De kinesiska och de thailändska marknaderna är också jämförbara när det gäller produktsortiment och tillverkningsprocess.

| (34) | Mot bakgrund av detta dras därför preliminärt slutsatsen att Thailand utgör ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av detta dras därför preliminärt slutsatsen att Thailand utgör ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.4.2   Metod för fastställande av normalvärde

| (35) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Kina på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas för jämförbara produkttyper på den inhemska marknaden i Thailand, eftersom denna försäljning skett inom ramen för normal handel. När det gäller produkttyperna, är det värt att notera att bara en produkttyp exporterades från Kina under undersökningsperioden, dvs. mononatriumglutamat med en renhetsgrad på minst 99 %, och denna typ befanns vara direkt jämförbar med den typ som tillverkaren i det jämförbara landet sålde på sin hemmamarknad. Enligt undersökningen fanns det vissa skillnader i tillverkningsprocessen mellan de thailändska och kinesiska tillverkarna, på så sätt att de senare använder en annan utrustning, som ger en mindre elenergiåtgång. De thailändska inhemska försäljningspriserna justerades därför nedåt med ett belopp som motsvarar dessa skillnader. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för Kina på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas för jämförbara produkttyper på den inhemska marknaden i Thailand, eftersom denna försäljning skett inom ramen för normal handel. När det gäller produkttyperna, är det värt att notera att bara en produkttyp exporterades från Kina under undersökningsperioden, dvs. mononatriumglutamat med en renhetsgrad på minst 99 %, och denna typ befanns vara direkt jämförbar med den typ som tillverkaren i det jämförbara landet sålde på sin hemmamarknad. Enligt undersökningen fanns det vissa skillnader i tillverkningsprocessen mellan de thailändska och kinesiska tillverkarna, på så sätt att de senare använder en annan utrustning, som ger en mindre elenergiåtgång. De thailändska inhemska försäljningspriserna justerades därför nedåt med ett belopp som motsvarar dessa skillnader.

3.5   Exportpris

| (36) | Alla samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare sålde på export till gemenskapen, antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller via icke-närstående företag i Folkrepubliken Kina och Taiwan. Exportpriserna för dessa företag fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(36)

Alla samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare sålde på export till gemenskapen, antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller via icke-närstående företag i Folkrepubliken Kina och Taiwan. Exportpriserna för dessa företag fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

| (37) | För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportkvantitet som de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina besvarade frågeformulär och den sammanlagda dumpade importen från Kina enligt Eurostats importstatistik. Procentsatsen för samarbetet befanns vara 74 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som låg. Följaktligen fastställdes exportpriserna preliminärt på grundval av de transaktioner med den högsta dumpningsmarginal som gjorts av den av de två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

För övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportkvantitet som de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i sina besvarade frågeformulär och den sammanlagda dumpade importen från Kina enligt Eurostats importstatistik. Procentsatsen för samarbetet befanns vara 74 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som låg. Följaktligen fastställdes exportpriserna preliminärt på grundval av de transaktioner med den högsta dumpningsmarginal som gjorts av den av de två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

3.6   Jämförelse

| (38) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(38)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (39) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. För samtliga undersökta företag (de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet) beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner. |
| --- | --- |

(39)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. För samtliga undersökta företag (de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och tillverkaren i det jämförbara landet) beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.

3.7   Dumpningsmarginaler

3.7.1   För de samarbetsvilliga tillverkare som beviljats individuell behandling

| (40) | För de företag som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(40)

För de företag som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (41) | Följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2   För alla övriga exporterande tillverkare

| (42) | Den landsomfattande dumpningsmarginalen beräknades på grundval av en jämförelse mellan exportpriset i enlighet med skäl 37 och normalvärdet i enlighet med skäl 35. |
| --- | --- |

(42)

Den landsomfattande dumpningsmarginalen beräknades på grundval av en jämförelse mellan exportpriset i enlighet med skäl 37 och normalvärdet i enlighet med skäl 35.

| (43) | Utifrån detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 39,7 % av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(43)

Utifrån detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 39,7 % av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull.

4.   SKADA

4.1   Definition av gemenskapsindustrin

| (44) | Den enda samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren stod för 100 % av gemenskapstillverkningen av mononatriumglutamat under undersökningsperioden. Denna tillverkare utgör således gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Den enda samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren stod för 100 % av gemenskapstillverkningen av mononatriumglutamat under undersökningsperioden. Denna tillverkare utgör således gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (45) | Eftersom gemenskapsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. Siffror inom parantes avser negativa siffror. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom gemenskapsindustrin således endast utgjordes av en tillverkare, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla uppgifter eller ange dem som intervaller. Siffror inom parantes avser negativa siffror.

| (46) | Eftersom gemenskapstillverkaren använder budgetåret från den 1 april till den 31 mars följande år, presenteras alla uppgifter nedan enligt budgetår (Fiscal year/FY) och inte kalenderår (FY2005 täcker till exempel perioden 1 april 2004 till 31 mars 2005). Uppgifter om importen presenteras på samma jämförbara grunder. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom gemenskapstillverkaren använder budgetåret från den 1 april till den 31 mars följande år, presenteras alla uppgifter nedan enligt budgetår (Fiscal year/FY) och inte kalenderår (FY2005 täcker till exempel perioden 1 april 2004 till 31 mars 2005). Uppgifter om importen presenteras på samma jämförbara grunder.

4.2   Förbrukningen i gemenskapen

| (47) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden jämte importen från Kina och andra tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Gemenskapens förbrukning av mononatriumglutamat ökade mellan FY2005 och FY2006 innan den gradvis minskade under FY2007 och undersökningsperioden. Överlag minskade förbrukningen med 4 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 1 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen (i ton) | | | | |
| Index | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden jämte importen från Kina och andra tredjeländer enligt Eurostats uppgifter. Gemenskapens förbrukning av mononatriumglutamat ökade mellan FY2005 och FY2006 innan den gradvis minskade under FY2007 och undersökningsperioden. Överlag minskade förbrukningen med 4 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 1

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Förbrukning i gemenskapen (i ton)

Index

100

107

98

96

4.3   Import till gemenskapen från Kina

4.3.1   Volym och marknadsandel

| (48) | Importvolymen från Kina ökade påtagligt från 4 701 ton under FY2005 till 34 613 ton under undersökningsperioden, dvs. med 636 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(48)

Importvolymen från Kina ökade påtagligt från 4 701 ton under FY2005 till 34 613 ton under undersökningsperioden, dvs. med 636 % under skadeundersökningsperioden.

| (49) | Motsvarande marknadsandel låg på mellan 3 och 7 % under FY2005 och ökade till mellan 38 och 43 % under skadeundersökningsperioden, trots minskningen i förbrukning.
  Tabell 2 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Kina (i ton) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Index | 100 | 242 | 729 | 736 |
| Kinas marknadsandel | | | | |
| Index | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Källa: Importkvantiteter enligt Eurostat. |

(49)

Motsvarande marknadsandel låg på mellan 3 och 7 % under FY2005 och ökade till mellan 38 och 43 % under skadeundersökningsperioden, trots minskningen i förbrukning.

Tabell 2

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Import från Kina (i ton)

4 701

11 376

34 254

34 613

Index

100

242

729

736

Kinas marknadsandel

Index

100

226

745

768

Källa: Importkvantiteter enligt Eurostat.

4.3.2   Försäljningspris per enhet

| (50) | De genomsnittliga priserna på importen från Kina fluktuerade under skadeundersökningsperioden och uppvisade överlag en liten minskning på 2 %.
  Tabell 3 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris på importen från Kina (euro/ton) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Index | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Källa: Importpriser enligt Eurostat. |

(50)

De genomsnittliga priserna på importen från Kina fluktuerade under skadeundersökningsperioden och uppvisade överlag en liten minskning på 2 %.

Tabell 3

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Pris på importen från Kina (euro/ton)

790

818

785

773

Index

100

104

99

98

Källa: Importpriser enligt Eurostat.

4.3.3   Prisunderskridande

| (51) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för tullar och kostnader efter import. Denna jämförelse skedde efter avdrag för nedsättningar och rabatter. |
| --- | --- |

(51)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för tullar och kostnader efter import. Denna jämförelse skedde efter avdrag för nedsättningar och rabatter.

| (52) | Med tillämpning av metoden enligt ovan uppgår skillnaden mellan priserna, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga pris (fritt fabrik), dvs. prisunderskridandemarginalen, till mellan 21 och 24 %. |
| --- | --- |

(52)

Med tillämpning av metoden enligt ovan uppgår skillnaden mellan priserna, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga pris (fritt fabrik), dvs. prisunderskridandemarginalen, till mellan 21 och 24 %.

4.4   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (53) | Tendenserna för alla de ekonomiska faktorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen undersöktes för att fastställa gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Tendenserna för alla de ekonomiska faktorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen undersöktes för att fastställa gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden.

4.4.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (54) | Produktionskapaciteten ökade med 5 % under FY2006, följt av en ytterligare ökning på tre procentenheter under FY2007, för att sedan stabiliseras under undersökningsperioden. Ökningen av produktionskapaciteten berodde på nya investeringar (se skäl 60 nedan). |
| --- | --- |

(54)

Produktionskapaciteten ökade med 5 % under FY2006, följt av en ytterligare ökning på tre procentenheter under FY2007, för att sedan stabiliseras under undersökningsperioden. Ökningen av produktionskapaciteten berodde på nya investeringar (se skäl 60 nedan).

| (55) | Gemenskapsindustrins tillverkning av mononatriumglutamat minskade successivt till en sammanlagd minskning på 6 % under skadeundersökningsperioden. Produktionssiffrorna för FY2007 och undersökningsperioden återspeglar att gemenskapsindustrin blev tvungen att stoppa tillverkningen under en månad 2006. |
| --- | --- |

(55)

Gemenskapsindustrins tillverkning av mononatriumglutamat minskade successivt till en sammanlagd minskning på 6 % under skadeundersökningsperioden. Produktionssiffrorna för FY2007 och undersökningsperioden återspeglar att gemenskapsindustrin blev tvungen att stoppa tillverkningen under en månad 2006.

| (56) | Till följd av minskningen av produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet med 14 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 4 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | | | | |
| Index | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Produktion | | | | |
| Index | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Kapacitetsutnyttjande | | | | |
| Index | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Källa: Frågeformulär. |

(56)

Till följd av minskningen av produktionsvolymen minskade kapacitetsutnyttjandet med 14 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 4

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Produktionskapacitet

Index

100

105

108

108

Produktion

Index

100

99

93

94

Kapacitetsutnyttjande

Index

100

95

86

86

Källa: Frågeformulär.

4.4.2   Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

| (57) | Gemenskapsindustrins försäljning av mononatriumglutamat till oberoende köpare på gemenskapsmarknaden ökade något under FY2006 för att sedan under minska kraftigt med 25 procentenheter under FY2007. Under skadeundersökningsperioden skedde en minskning med 24 %. Denna enorma minskning av försäljningsvolymen ledde till en betydande nedgång av marknadsandelen (12,5 procentenheter) under skadeundersökningsperioden (från en marknadsandel på 58,6 % under FY2005 till 46,1 % under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(57)

Gemenskapsindustrins försäljning av mononatriumglutamat till oberoende köpare på gemenskapsmarknaden ökade något under FY2006 för att sedan under minska kraftigt med 25 procentenheter under FY2007. Under skadeundersökningsperioden skedde en minskning med 24 %. Denna enorma minskning av försäljningsvolymen ledde till en betydande nedgång av marknadsandelen (12,5 procentenheter) under skadeundersökningsperioden (från en marknadsandel på 58,6 % under FY2005 till 46,1 % under undersökningsperioden).

| (58) | De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden ökade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var ännu större under FY2007 (+23 %), men då minskade priserna något under de sista tre månaderna av undersökningsperioden. Ökningen av priserna var nödvändig för att täcka de ökade kostnaderna för råvaror och andra insatsvaror. Trots att gemenskapsindustrin faktiskt lyckades öka effektiviteten i produktionen av mononatriumglutamat, kunde försäljningspriserna inte täcka produktionskostnaderna under undersökningsperioden.
  Tabell 5 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index för fösäljningsvolym | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Index för marknadsandel | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Index för genomsnittliga priser | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Källa: Frågeformulär. |

(58)

De genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden ökade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var ännu större under FY2007 (+23 %), men då minskade priserna något under de sista tre månaderna av undersökningsperioden. Ökningen av priserna var nödvändig för att täcka de ökade kostnaderna för råvaror och andra insatsvaror. Trots att gemenskapsindustrin faktiskt lyckades öka effektiviteten i produktionen av mononatriumglutamat, kunde försäljningspriserna inte täcka produktionskostnaderna under undersökningsperioden.

Tabell 5

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Index för fösäljningsvolym

100

101

76

76

Index för marknadsandel

100

94

77

79

Index för genomsnittliga priser

100

106

123

119

Källa: Frågeformulär.

4.4.3   Lager

| (59) | Under skadeundersökningsperioden ökade lagren med 52 %. Denna ökning av lagerhållningen ägde rum under den andra hälften av skadeundersökningsperioden och sammanföll med den stora minskning av försäljningen som började från och med FY2007. I slutet av undersökningsperioden var lagernivån fortfarande hög.
  Tabell 6 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager | | | | |
| Index | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Källa: Frågeformulär. |

(59)

Under skadeundersökningsperioden ökade lagren med 52 %. Denna ökning av lagerhållningen ägde rum under den andra hälften av skadeundersökningsperioden och sammanföll med den stora minskning av försäljningen som började från och med FY2007. I slutet av undersökningsperioden var lagernivån fortfarande hög.

Tabell 6

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Lager

Index

100

101

153

152

Källa: Frågeformulär.

4.4.4   Lönsamhet, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (60) | Gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden var olönsam under hela skadeundersökningsperioden. Situationen i början av denna period måste ses mot bakgrund av att Ajinomoto Foods Europe (AFE) förvärvade Orsan S.A. och den omstrukturering som genomfördes vid den tidpunkten. Orsan S.A. hade varit i en svår ekonomisk situation fram till 2003 och AFE fortsatte med sin genomgripande omstrukturering för att minska kostnaderna och öka effektiviteten genom särskilda investeringar under 2004 och 2005. Dessa investeringar syftade till att öka produktionskapaciteten, utveckla ett nytt produktsortiment och öka energieffektiviteten. Den grupp som gemenskapsindustrin nu tillhör överförde också kunnande, inklusive nya och bättre bakteriestammar för den jäsningsprocess som används vid tillverkningen av mononatriumglutamat i gemenskapen. |
| --- | --- |

(60)

Gemenskapsindustrins försäljning av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden var olönsam under hela skadeundersökningsperioden. Situationen i början av denna period måste ses mot bakgrund av att Ajinomoto Foods Europe (AFE) förvärvade Orsan S.A. och den omstrukturering som genomfördes vid den tidpunkten. Orsan S.A. hade varit i en svår ekonomisk situation fram till 2003 och AFE fortsatte med sin genomgripande omstrukturering för att minska kostnaderna och öka effektiviteten genom särskilda investeringar under 2004 och 2005. Dessa investeringar syftade till att öka produktionskapaciteten, utveckla ett nytt produktsortiment och öka energieffektiviteten. Den grupp som gemenskapsindustrin nu tillhör överförde också kunnande, inklusive nya och bättre bakteriestammar för den jäsningsprocess som används vid tillverkningen av mononatriumglutamat i gemenskapen.

| (61) | Fastän investeringarna fortsatte under 2006 och 2007, lyckades gemenskapsindustrin minska sina förluster, särskilt under undersökningsperioden, beroende på ökade försäljningspriser och på en bättre effektivitet i användningen av råvaror och energi. En ytterligare ökning av priserna var emellertid inte möjlig. Kinesiska exportörer var alltmer närvarande och penetrerade snabbt gemenskapsmarknaden. Till följd av detta var gemenskapsindustrins förluster fortfarande betydande vid försäljning på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Fastän investeringarna fortsatte under 2006 och 2007, lyckades gemenskapsindustrin minska sina förluster, särskilt under undersökningsperioden, beroende på ökade försäljningspriser och på en bättre effektivitet i användningen av råvaror och energi. En ytterligare ökning av priserna var emellertid inte möjlig. Kinesiska exportörer var alltmer närvarande och penetrerade snabbt gemenskapsmarknaden. Till följd av detta var gemenskapsindustrins förluster fortfarande betydande vid försäljning på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden.

| (62) | Avkastningen på investeringar från tillverkning och försäljning av den likadana produkten var negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen. |
| --- | --- |

(62)

Avkastningen på investeringar från tillverkning och försäljning av den likadana produkten var negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar den ovannämnda negativa lönsamhetsutvecklingen.

| (63) | Liksom för de andra finansiella indikatorerna, var det kassaflöde som genererades av mononatriumglutamat som tillverkades och såldes i gemenskapen negativt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

Liksom för de andra finansiella indikatorerna, var det kassaflöde som genererades av mononatriumglutamat som tillverkades och såldes i gemenskapen negativt under skadeundersökningsperioden.

| (64) | Bortsett från de ekonomiska förlusterna, var det inget som tydde på att gemenskapsindustrin som en del av Ajinomoto Group hade andra problem att anskaffa kapital för sin verksamhet.
  Tabell 7 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | | | | |
| Index | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Investeringar | | | | |
| Index | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Räntabilitet | | | | |
| Index | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Kassaflöde | | | | |
| Index | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Källa: Frågeformulär. |

(64)

Bortsett från de ekonomiska förlusterna, var det inget som tydde på att gemenskapsindustrin som en del av Ajinomoto Group hade andra problem att anskaffa kapital för sin verksamhet.

Tabell 7

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Lönsamhet

Index

(100)

(103)

(66)

(75)

Investeringar

Index

100

211

65

51

Räntabilitet

Index

(100)

(92)

(63)

(67)

Kassaflöde

Index

(100)

(102)

(59)

(83)

Källa: Frågeformulär.

4.4.5   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (65) | Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Lönerna ökade till att börja med med 6 % under FY2006 jämfört med FY2005. Under FY2007 och under undersökningsperioden minskade emellertid lönerna till den nivå som de hade under FY2005. |
| --- | --- |

(65)

Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Lönerna ökade till att börja med med 6 % under FY2006 jämfört med FY2005. Under FY2007 och under undersökningsperioden minskade emellertid lönerna till den nivå som de hade under FY2005.

| (66) | Produktiviteten ökade med 3 % under FY2006 och något lite under FY2007. Under undersökningsperioden ökade produktiviteten igen till samma nivå som under FY2006.
  Tabell 8 | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | | | | |
| Index | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Löner | | | | |
| Index | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Produktivitet | | | | |
| Index | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Källa: Frågeformulär. |

(66)

Produktiviteten ökade med 3 % under FY2006 och något lite under FY2007. Under undersökningsperioden ökade produktiviteten igen till samma nivå som under FY2006.

Tabell 8

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Sysselsättning

Index

100

95

92

91

Löner

Index

100

106

100

100

Produktivitet

Index

100

103

101

103

Källa: Frågeformulär.

4.4.6   Tillväxt

| (67) | Medan förbrukningen i gemenskapen minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 24 %. Detta ledde till att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden förlorade marknadsandelar med 12,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(67)

Medan förbrukningen i gemenskapen minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 24 %. Detta ledde till att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden förlorade marknadsandelar med 12,5 procentenheter.

4.4.7   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

| (68) | De dumpningsmarginaler för exportörer i Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet ligger avsevärt över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(68)

De dumpningsmarginaler för exportörer i Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet ligger avsevärt över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

| (69) | Det finns inget som tyder på att gemenskapsindustrin är på väg att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det bör noteras att importen av mononatriumglutamat inte varit föremål för några åtgärder sedan 2003. |
| --- | --- |

(69)

Det finns inget som tyder på att gemenskapsindustrin är på väg att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det bör noteras att importen av mononatriumglutamat inte varit föremål för några åtgärder sedan 2003.

4.5   Slutsats om skada

| (70) | De flesta skadeindikatorer för gemenskapsindustrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Produktionen och kapacitetsutnyttjandet föll med 6 respektive 14 %. Medan förbrukningen på gemenskapsmarknaden minskade med 4 %, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med betydligt mer, nämligen 24 %, vilket ledde till en förlust av marknadsandelar med 12,5 procentenheter. Andra skadeindikatorer såsom lager och sysselsättning utvecklades också negativt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

De flesta skadeindikatorer för gemenskapsindustrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. Produktionen och kapacitetsutnyttjandet föll med 6 respektive 14 %. Medan förbrukningen på gemenskapsmarknaden minskade med 4 %, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med betydligt mer, nämligen 24 %, vilket ledde till en förlust av marknadsandelar med 12,5 procentenheter. Andra skadeindikatorer såsom lager och sysselsättning utvecklades också negativt under skadeundersökningsperioden.

| (71) | Undersökningen visade att lågprisimporten från Kina underskred gemenskapsindustrins priser med upp till 24 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden med 19 %, beroende på kostnadsökningar, men detta ledde till en minskning av försäljningsvolym och marknadsandel. De andra ekonomiska indikatorerna, inklusive avkastning på investeringar, kassaflöde och lönsamhet, utvecklades också negativt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Undersökningen visade att lågprisimporten från Kina underskred gemenskapsindustrins priser med upp till 24 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden med 19 %, beroende på kostnadsökningar, men detta ledde till en minskning av försäljningsvolym och marknadsandel. De andra ekonomiska indikatorerna, inklusive avkastning på investeringar, kassaflöde och lönsamhet, utvecklades också negativt under skadeundersökningsperioden.

| (72) | Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (73) | I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av mononatriumglutamat med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Den dumpade importens verkningar

| (74) | Volymen dumpad lågprisimport från Kina ökade med mer än sju gånger under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i att kinesiskt mononatriumglutamat ökade sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden från 3–7 % under FY2005 till 38–43 % under undersökningsperioden. Samtidigt var de kinesiska exportörerna de enda aktörerna på marknaden som sänkte sina försäljningspriser. Tillgänglig information visar att både gemenskapstillverkarna och exportörer från andra tredjeländer ökade sina priser till följd av ökade produktionskostnader (i huvudsak ökade priser på råvaror och energi). |
| --- | --- |

(74)

Volymen dumpad lågprisimport från Kina ökade med mer än sju gånger under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i att kinesiskt mononatriumglutamat ökade sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden från 3–7 % under FY2005 till 38–43 % under undersökningsperioden. Samtidigt var de kinesiska exportörerna de enda aktörerna på marknaden som sänkte sina försäljningspriser. Tillgänglig information visar att både gemenskapstillverkarna och exportörer från andra tredjeländer ökade sina priser till följd av ökade produktionskostnader (i huvudsak ökade priser på råvaror och energi).

| (75) | Den kraftiga ökningen av dumpad import från Kina sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins situation. Under FY2006 ökade importvolymen från Kina med 142 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med 1 %. Under FY2007 ökade importvolymen från Kina med ytterligare 201 % och försäljningspriserna minskade med 4 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 25 procentenheter. Till följd av detta drabbades gemenskapsindustrin av en nedgång i försäljningsvolymen på gemenskapsmarknaden med en åtföljande minskning av marknadsandelen på 12,5 procentenheter under undersökningsperioden. Prisnedgången på grund av den dumpade importen från Kina gjorde det inte möjligt för gemenskapsindustrin att öka sina försäljningspriser till en nivå som skulle undanröja förlusterna och förbättra dess ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(75)

Den kraftiga ökningen av dumpad import från Kina sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins situation. Under FY2006 ökade importvolymen från Kina med 142 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med 1 %. Under FY2007 ökade importvolymen från Kina med ytterligare 201 % och försäljningspriserna minskade med 4 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 25 procentenheter. Till följd av detta drabbades gemenskapsindustrin av en nedgång i försäljningsvolymen på gemenskapsmarknaden med en åtföljande minskning av marknadsandelen på 12,5 procentenheter under undersökningsperioden. Prisnedgången på grund av den dumpade importen från Kina gjorde det inte möjligt för gemenskapsindustrin att öka sina försäljningspriser till en nivå som skulle undanröja förlusterna och förbättra dess ekonomiska situation.

| (76) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, och som också ökade avsevärt i volym, är av avgörande betydelse för den skada som gemenskapsindustrin lidit och som avspeglas i dess besvärliga ekonomiska situation och i en försämring av andra skadeindikatorer under undersökningsperioden samt en förlust av marknadsandelar. |
| --- | --- |

(76)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att lågprisimporten från Kina till priser som låg betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, och som också ökade avsevärt i volym, är av avgörande betydelse för den skada som gemenskapsindustrin lidit och som avspeglas i dess besvärliga ekonomiska situation och i en försämring av andra skadeindikatorer under undersökningsperioden samt en förlust av marknadsandelar.

5.3   Verkningar av andra faktorer

5.3.1   Import från andra tredjeländer

| (77) | Importen från andra tredjeländer som inte berörs av denna undersökning minskade med 65 % under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en nedgång i marknadsandelar från 35–40 % under FY2005 till 10–15 % under undersökningsperioden. Priserna på denna import ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden, vilket ligger i linje med gemenskapsindustrins prisutveckling. |
| --- | --- |

(77)

Importen från andra tredjeländer som inte berörs av denna undersökning minskade med 65 % under skadeundersökningsperioden, vilket resulterade i en nedgång i marknadsandelar från 35–40 % under FY2005 till 10–15 % under undersökningsperioden. Priserna på denna import ökade med 20 % under skadeundersökningsperioden, vilket ligger i linje med gemenskapsindustrins prisutveckling.

| (78) | Tendenserna när det gäller volymer och priser för import från andra tredjeländer mellan FY2005 och undersökningsperioden är följande:
  Tabell 9









  Andra tredjeländer | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total import
  (ton) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Index | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Källa: Eurostat |

(78)

Tendenserna när det gäller volymer och priser för import från andra tredjeländer mellan FY2005 och undersökningsperioden är följande:

Tabell 9

Andra tredjeländer

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Total import

(ton)

31 910

30 926

13 080

11 225

Index

100

97

41

35

Källa: Eurostat

| Andra tredjeländer | FY2005 | FY2006 | FY2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris på all import
  (i euro/ton) | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Index | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Källa: Eurostat |

Andra tredjeländer

FY2005

FY2006

FY2007

Undersökningsperioden

Genomsnittligt pris på all import

(i euro/ton)

789

831

976

945

Index

100

105

124

120

Källa: Eurostat

| (79) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit på grund av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(79)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit på grund av den dumpade importen från Kina.

5.3.2   Efterfrågeutvecklingen

| (80) | När det gäller efterfrågeutvecklingen, minskade gemenskapens förbrukning av mononatriumglutamat mellan FY2005 och undersökningsperioden. Denna minskning var emellertid inte så stor (–4 %) och kan inte förklara varför gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden föll med 24 %. Det måste understrykas att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden förlorade 12,5 procentenheter av sin marknadsandel och att denna försäljning ersattes av dumpad import med ursprung i Kina. Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit kan därför inte tillskrivas en minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller efterfrågeutvecklingen, minskade gemenskapens förbrukning av mononatriumglutamat mellan FY2005 och undersökningsperioden. Denna minskning var emellertid inte så stor (–4 %) och kan inte förklara varför gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden föll med 24 %. Det måste understrykas att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden förlorade 12,5 procentenheter av sin marknadsandel och att denna försäljning ersattes av dumpad import med ursprung i Kina. Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit kan därför inte tillskrivas en minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden.

5.3.3   Gemenskapsindustrins exportresultat och produktivitet

| (81) | En del av de berörda parterna påstod att gemenskapsindustrins svaga exportresultat skulle vara orsaken till den skada som gemenskapsindustrin har lidit, men det ska tvärtom noteras att exportförsäljningen ökade med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Följaktligen avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(81)

En del av de berörda parterna påstod att gemenskapsindustrins svaga exportresultat skulle vara orsaken till den skada som gemenskapsindustrin har lidit, men det ska tvärtom noteras att exportförsäljningen ökade med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Följaktligen avvisades detta påstående.

| (82) | När det gäller produktivitetsfaktorn, kunde gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden sänka sina fasta kostnader och arbetskraftskostnader och öka sin produktivitet per anställd. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller produktivitetsfaktorn, kunde gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden sänka sina fasta kostnader och arbetskraftskostnader och öka sin produktivitet per anställd.

| (83) | Mot bakgrund av ovanstående kan varken exportresultaten eller en påstådd minskning av gemenskapsindustrins produktivitet ha bidragit till försämringen av dess situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Mot bakgrund av ovanstående kan varken exportresultaten eller en påstådd minskning av gemenskapsindustrins produktivitet ha bidragit till försämringen av dess situation under undersökningsperioden.

5.3.4   Valutafluktuationer

| (84) | Några berörda parter hävdade att US-dollarns minskade värde i förhållande till euron hade gynnat importen av mononatriumglutamat till Europeiska gemenskapen. Man fann förvisso att de allra flesta transaktioner från Kina till Europeiska gemenskapen faktureras i US-dollar. |
| --- | --- |

(84)

Några berörda parter hävdade att US-dollarns minskade värde i förhållande till euron hade gynnat importen av mononatriumglutamat till Europeiska gemenskapen. Man fann förvisso att de allra flesta transaktioner från Kina till Europeiska gemenskapen faktureras i US-dollar.

| (85) | Det måste fastställas inom ramen för undersökningen om den dumpade importen (med avseende på priser och omfattning) vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada eller om den väsentliga skadan berodde på andra faktorer. Enligt artikel 3.6 i grundförordningen ska det påvisas att prisnivån för den dumpade importen vållar skada. Det är alltså endast själva skillnaden i prisnivåer som avses i artikeln, och följaktligen krävs det inte någon analys av de faktorer som påverkar priserna. |
| --- | --- |

(85)

Det måste fastställas inom ramen för undersökningen om den dumpade importen (med avseende på priser och omfattning) vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada eller om den väsentliga skadan berodde på andra faktorer. Enligt artikel 3.6 i grundförordningen ska det påvisas att prisnivån för den dumpade importen vållar skada. Det är alltså endast själva skillnaden i prisnivåer som avses i artikeln, och följaktligen krävs det inte någon analys av de faktorer som påverkar priserna.

| (86) | Den dumpade importens faktiska effekter på gemenskapsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man fastställer prisunderskridande, prisnedgång och pristryck. För det ändamålet jämförs de dumpade exportpriserna med gemenskapsindustrins försäljningspriser, och det kan ibland bli nödvändigt att räkna om de exportpriser som används för skadeberäkningarna till en annan valuta så att siffrorna blir jämförbara. Genom användningen av växelkurser säkerställs följaktligen att prisskillnaden fastställts på jämförbara grunder. Det är därför uppenbart att växelkursen i princip inte kan utgöra en av skadefaktorerna. |
| --- | --- |

(86)

Den dumpade importens faktiska effekter på gemenskapsindustrins priser undersöks i huvudsak genom att man fastställer prisunderskridande, prisnedgång och pristryck. För det ändamålet jämförs de dumpade exportpriserna med gemenskapsindustrins försäljningspriser, och det kan ibland bli nödvändigt att räkna om de exportpriser som används för skadeberäkningarna till en annan valuta så att siffrorna blir jämförbara. Genom användningen av växelkurser säkerställs följaktligen att prisskillnaden fastställts på jämförbara grunder. Det är därför uppenbart att växelkursen i princip inte kan utgöra en av skadefaktorerna.

| (87) | Stöd för ovanstående finns också i grundförordningens artikel 3.7, som rör andra kända faktorer än dumpad import. I uppräkningen i denna artikel av andra kända faktorer nämns inte någon enda faktor som påverkar prisnivån på den dumpade importen. Sammanfattningsvis anses det att om importen dumpas, och även om den gynnats av en förmånlig utveckling av växelkurserna, kan inte utvecklingen av växelkursen utgöra ännu en skadefaktor. |
| --- | --- |

(87)

Stöd för ovanstående finns också i grundförordningens artikel 3.7, som rör andra kända faktorer än dumpad import. I uppräkningen i denna artikel av andra kända faktorer nämns inte någon enda faktor som påverkar prisnivån på den dumpade importen. Sammanfattningsvis anses det att om importen dumpas, och även om den gynnats av en förmånlig utveckling av växelkurserna, kan inte utvecklingen av växelkursen utgöra ännu en skadefaktor.

| (88) | Analysen av de faktorer, såsom växelkursfluktuationer, som påverkar priset på den dumpade importen kan därför inte vara avgörande och en sådan analys skulle gå utöver grundförordningens krav. |
| --- | --- |

(88)

Analysen av de faktorer, såsom växelkursfluktuationer, som påverkar priset på den dumpade importen kan därför inte vara avgörande och en sådan analys skulle gå utöver grundförordningens krav.

| (89) | Hur som helst och oavsett det som sägs ovan och även utifrån den växelkurs som gällde under FY2005, underskred priserna på importen från Kina kraftigt gemenskapsindustrins priser. Denna kraftiga underskridandemarginal kan inte förklaras av växelkursen mellan euron och US-dollarn under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Hur som helst och oavsett det som sägs ovan och även utifrån den växelkurs som gällde under FY2005, underskred priserna på importen från Kina kraftigt gemenskapsindustrins priser. Denna kraftiga underskridandemarginal kan inte förklaras av växelkursen mellan euron och US-dollarn under skadeundersökningsperioden.

| (90) | Mot bakgrund av ovanstående är den preliminära slutsatsen att värdet av euron i förhållande till US-dollarn inte är en faktor som är tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(90)

Mot bakgrund av ovanstående är den preliminära slutsatsen att värdet av euron i förhållande till US-dollarn inte är en faktor som är tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.5   Gemenskapsindustrins import

| (91) | En del berörda parter har hävdat att gemenskapsindustrin importerade mononatriumglutamat från dess icke-kinesiska närstående fabriker belägna utanför gemenskapen, vilket påverkade dess försäljningsvolymer av mononatriumglutamat tillverkad i gemenskapen. |
| --- | --- |

(91)

En del berörda parter har hävdat att gemenskapsindustrin importerade mononatriumglutamat från dess icke-kinesiska närstående fabriker belägna utanför gemenskapen, vilket påverkade dess försäljningsvolymer av mononatriumglutamat tillverkad i gemenskapen.

| (92) | Undersökningen visade att efter förvärvet av Orsan, omorganiserade gemenskapsindustrin sina försäljningsstrukturer och försäljningskanaler i gemenskapen. Nästan all mononatriumglutamat som såldes på gemenskapsmarknaden av gemenskapsindustrin under undersökningsperioden hade tillverkats av den enda gemenskapstillverkaren. Den försäljning på gemenskapsmarknaden som härstammar från exportörer närstående gemenskapsindustrin i länder utanför gemenskapen minskade kraftigt och kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Undersökningen visade att efter förvärvet av Orsan, omorganiserade gemenskapsindustrin sina försäljningsstrukturer och försäljningskanaler i gemenskapen. Nästan all mononatriumglutamat som såldes på gemenskapsmarknaden av gemenskapsindustrin under undersökningsperioden hade tillverkats av den enda gemenskapstillverkaren. Den försäljning på gemenskapsmarknaden som härstammar från exportörer närstående gemenskapsindustrin i länder utanför gemenskapen minskade kraftigt och kontinuerligt under skadeundersökningsperioden.

| (93) | Några berörda parter hävdade också att gemenskapsindustrin själv eller andra företag i Ajinomoto Group är närstående kinesiska tillverkare av mononatriumglutamat som exporterar den berörda produkten till gemenskapen. Det har hävdats att den skada som gemenskapsindustrin led också förorsakades av exporten till gemenskapen från dessa närstående företag. Det har dessutom hävdats att det är Ajinomoto Group som själv är ansvarig för dessa kinesiska exportörers prispolitik. |
| --- | --- |

(93)

Några berörda parter hävdade också att gemenskapsindustrin själv eller andra företag i Ajinomoto Group är närstående kinesiska tillverkare av mononatriumglutamat som exporterar den berörda produkten till gemenskapen. Det har hävdats att den skada som gemenskapsindustrin led också förorsakades av exporten till gemenskapen från dessa närstående företag. Det har dessutom hävdats att det är Ajinomoto Group som själv är ansvarig för dessa kinesiska exportörers prispolitik.

| (94) | Undersökningen visade att när det gäller ett kinesiskt företag som påstods vara Ajinomoto Group närstående, så hade detta förhållande upphört före undersökningsperioden. Detta företags exportförsäljning till gemenskapen under de år som föregick undersökningsperioden befanns dessutom var försumbar. När det gäller de två andra kinesiska tillverkarna av mononatriumglutamat som är närstående den enda gemenskapstillverkaren, fastställdes det att deras export till gemenskapen under undersökningsperioden var obetydlig. På så sätt ansågs det inte vara relevant att Ajinomoto Group kanske varit ansvarig för dessa företags prispolitik. |
| --- | --- |

(94)

Undersökningen visade att när det gäller ett kinesiskt företag som påstods vara Ajinomoto Group närstående, så hade detta förhållande upphört före undersökningsperioden. Detta företags exportförsäljning till gemenskapen under de år som föregick undersökningsperioden befanns dessutom var försumbar. När det gäller de två andra kinesiska tillverkarna av mononatriumglutamat som är närstående den enda gemenskapstillverkaren, fastställdes det att deras export till gemenskapen under undersökningsperioden var obetydlig. På så sätt ansågs det inte vara relevant att Ajinomoto Group kanske varit ansvarig för dessa företags prispolitik.

| (95) | Därför drogs preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrins import från närstående parter utanför gemenskapen inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(95)

Därför drogs preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrins import från närstående parter utanför gemenskapen inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.6   Ny sockerordning

| (96) | Påståendet från vissa berörda parter att gemenskapens nya sockerordning haft en negativ inverkan (och gett upphov till höjda sockerpriser) på gemenskapsindustrins produktionskostnader kunde inte bekräftas. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin hade fördelen av långsiktiga avtal som undertecknats långt före införandet av den nya sockerordningen, vilket gjorde att deras sockerpriser var låga under större delen av skadeundersökningsperioden. Under den andra hälften av undersökningsperioden ökade sockerpriserna något till följd av den nya sockerordningen, men detta uppvägdes delvis av att en mer effektiv jäsningsteknik hade utvecklats. Avkastningen vid jäsningen ökade under undersökningsperioden och är hög jämfört med de kinesiska tillverkarnas genomsnittliga avkastning. Detta betyder att gemenskapstillverkarna behöver avsevärt mindre socker per ton jämfört med vad de kinesiska tillverkarna behöver. |
| --- | --- |

(96)

Påståendet från vissa berörda parter att gemenskapens nya sockerordning haft en negativ inverkan (och gett upphov till höjda sockerpriser) på gemenskapsindustrins produktionskostnader kunde inte bekräftas. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin hade fördelen av långsiktiga avtal som undertecknats långt före införandet av den nya sockerordningen, vilket gjorde att deras sockerpriser var låga under större delen av skadeundersökningsperioden. Under den andra hälften av undersökningsperioden ökade sockerpriserna något till följd av den nya sockerordningen, men detta uppvägdes delvis av att en mer effektiv jäsningsteknik hade utvecklats. Avkastningen vid jäsningen ökade under undersökningsperioden och är hög jämfört med de kinesiska tillverkarnas genomsnittliga avkastning. Detta betyder att gemenskapstillverkarna behöver avsevärt mindre socker per ton jämfört med vad de kinesiska tillverkarna behöver.

5.3.7   Skillnader i grundläggande råvaror

| (97) | Mononatriumglutamat i gemenskapen tillverkas av sockermelass, medan man i Kina använder majs- eller risstärkelse vid tillverkningen. Några berörda parter hävdade att prisutvecklingen på dessa råvaror kan ha gett de kinesiska tillverkarna en konkurrensfördel. En jämförelse mellan råvarukostnaderna för att tillverka samma kvantitet mononatriumglutamat visar emellertid att det finns en konkurrensfördel med att tillverka mononatriumglutamat av melass. Tillgängliga uppgifter tyder på att denna konkurrensfördel har blivit allt större under undersökningsperioden på grund av prisökningen på majs, både internationellt och på den kinesiska marknaden. Beroende på dumpningen av de kinesiska produkterna resulterade denna konkurrensfördel ändå inte i en ökad marknadsandel för gemenskapsindustrins tillverkning av mononatriumglutamat av melass. |
| --- | --- |

(97)

Mononatriumglutamat i gemenskapen tillverkas av sockermelass, medan man i Kina använder majs- eller risstärkelse vid tillverkningen. Några berörda parter hävdade att prisutvecklingen på dessa råvaror kan ha gett de kinesiska tillverkarna en konkurrensfördel. En jämförelse mellan råvarukostnaderna för att tillverka samma kvantitet mononatriumglutamat visar emellertid att det finns en konkurrensfördel med att tillverka mononatriumglutamat av melass. Tillgängliga uppgifter tyder på att denna konkurrensfördel har blivit allt större under undersökningsperioden på grund av prisökningen på majs, både internationellt och på den kinesiska marknaden. Beroende på dumpningen av de kinesiska produkterna resulterade denna konkurrensfördel ändå inte i en ökad marknadsandel för gemenskapsindustrins tillverkning av mononatriumglutamat av melass.

| (98) | Det dras därför den preliminära slutsatsen att skillnaderna i de råvaror som används av gemenskapsindustrin och de som används av de kinesiska exporterande tillverkarna inte har bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(98)

Det dras därför den preliminära slutsatsen att skillnaderna i de råvaror som används av gemenskapsindustrin och de som används av de kinesiska exporterande tillverkarna inte har bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (99) | Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina ökade kraftigt både volymmässigt och i marknadsandel mellan FY2005 och undersökningsperioden samt att prisunderskridandet låg på en hög nivå under undersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen för den kinesiska lågprisimporten sammanföll med en minskning av gemenskapsindustrins marknadsandel, vilket tillsammans med pristrycket nedåt ledde till avsevärda förluster för gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden. Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan. |
| --- | --- |

(99)

Ovanstående analys har visat att den dumpade importen med ursprung i Kina ökade kraftigt både volymmässigt och i marknadsandel mellan FY2005 och undersökningsperioden samt att prisunderskridandet låg på en hög nivå under undersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen för den kinesiska lågprisimporten sammanföll med en minskning av gemenskapsindustrins marknadsandel, vilket tillsammans med pristrycket nedåt ledde till avsevärda förluster för gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden. Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.

| (100) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(100)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkning

| (101) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, råvaruleverantörernas, importörernas, och användarnas intresse av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, råvaruleverantörernas, importörernas, och användarnas intresse av den berörda produkten.

6.2   Gemenskapsindustrin

6.2.1   Gemenskapsindustrins art och struktur

| (102) | Gemenskapsindustrin består av en enda tillverkare som har sin verksamhet i Frankrike. Företaget ägs av Ajinomoto Group, vars verksamhet bland annat består i tillverkning och försäljning av mononatriumglutamat i hela världen. Gemenskapsindustrin köpte sina råvaror från leverantörer i gemenskapen, vilket betyder att industrin också påverkade sysselsättningen hos råvaruleverantörerna. |
| --- | --- |

(102)

Gemenskapsindustrin består av en enda tillverkare som har sin verksamhet i Frankrike. Företaget ägs av Ajinomoto Group, vars verksamhet bland annat består i tillverkning och försäljning av mononatriumglutamat i hela världen. Gemenskapsindustrin köpte sina råvaror från leverantörer i gemenskapen, vilket betyder att industrin också påverkade sysselsättningen hos råvaruleverantörerna.

6.2.2   Verkningarna för gemenskapsindustrin av att åtgärder införs eller inte införs

| (103) | Gemenskapsindustrin har sedan FY2005 investerat i en omstrukturering för att minska kostnaderna och kan till följd av detta anses vara livskraftig. Beroende på den dumpade importen har skada konstaterats i form av en betydligt minskad försäljningsvolym och otillräckligt höjda försäljningspriser, vilket i sin tur lett till avsevärda förluster för gemenskapsindustrin. Man förväntar sig att ett införande av antidumpningstullar kommer att leda till en ökning av den volym mononatriumglutamat som gemenskapsindustrin säljer samt, i viss utsträckning, att priserna på gemenskapsmarknaden också kommer att öka. Detta skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå. |
| --- | --- |

(103)

Gemenskapsindustrin har sedan FY2005 investerat i en omstrukturering för att minska kostnaderna och kan till följd av detta anses vara livskraftig. Beroende på den dumpade importen har skada konstaterats i form av en betydligt minskad försäljningsvolym och otillräckligt höjda försäljningspriser, vilket i sin tur lett till avsevärda förluster för gemenskapsindustrin. Man förväntar sig att ett införande av antidumpningstullar kommer att leda till en ökning av den volym mononatriumglutamat som gemenskapsindustrin säljer samt, i viss utsträckning, att priserna på gemenskapsmarknaden också kommer att öka. Detta skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå.

| (104) | Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Den bör noteras att gemenskapsindustrins förluster beror på dess svårigheter att konkurrera med den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina. Det är därför troligt att införandet av antidumpningsåtgärder kommer att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återta åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten. |
| --- | --- |

(104)

Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Den bör noteras att gemenskapsindustrins förluster beror på dess svårigheter att konkurrera med den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina. Det är därför troligt att införandet av antidumpningsåtgärder kommer att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återta åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten.

| (105) | Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i Kina. Om åtgärder inte införs, är det sannolikt att gemenskapsindustrins situation skulle förvärras ytterligare, och på så sätt undergräva de positiva effekterna av de investeringar som gjorts under de senaste åren. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra gemenskapsindustrins alla ansträngningar att framför allt nå lönsamhet igen. Att inte införa åtgärder skulle äventyra gemenskapsindustrins långsiktiga överlevnad. |
| --- | --- |

(105)

Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i Kina. Om åtgärder inte införs, är det sannolikt att gemenskapsindustrins situation skulle förvärras ytterligare, och på så sätt undergräva de positiva effekterna av de investeringar som gjorts under de senaste åren. Den dumpade importens prispåverkan i nedåtgående riktning skulle fortsätta att omintetgöra gemenskapsindustrins alla ansträngningar att framför allt nå lönsamhet igen. Att inte införa åtgärder skulle äventyra gemenskapsindustrins långsiktiga överlevnad.

| (106) | Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen som konstaterats vid undersökningen. |
| --- | --- |

(106)

Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen som konstaterats vid undersökningen.

6.3   Importörer

| (107) | Tre importörer samarbetade i undersökningen och alla var emot införandet av antidumpningsåtgärder. Dessa importörer stod för ungefär 46 % av den totala importen från Kina till gemenskapen och ungefär 19 % av gemenskapens förbrukning av mononatriumglutamat under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Tre importörer samarbetade i undersökningen och alla var emot införandet av antidumpningsåtgärder. Dessa importörer stod för ungefär 46 % av den totala importen från Kina till gemenskapen och ungefär 19 % av gemenskapens förbrukning av mononatriumglutamat under undersökningsperioden.

| (108) | På grundval av de preliminära undersökningsresultaten dras slutsatsen att verkan av införandet av antidumpningsåtgärder skulle bli försumbar när det gäller två av de samarbetsvilliga importörerna. För den återstående samarbetsvilliga importören, visar de preliminära resultaten att mononatriumglutamat utgör 7–12 % av företagets omsättning. Företaget anställer färre än fem personer i den del av verksamheten som rör mononatriumglutamat. Företagets vinst på försäljning av mononatriumglutamat är låg. Mot bakgrund av detta kan verkan av antidumpningstullen inte vara försumbar. Den förväntade effekten av införandet av åtgärder kommer dock att bli en prisökning på mononatriumglutamat (från alla källor) på gemenskapsmarknaden. Denna importör bör därför kunna föra över till kunderna hela eller det mesta av kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna, utan att detta får några följder för den totala vinsten. |
| --- | --- |

(108)

På grundval av de preliminära undersökningsresultaten dras slutsatsen att verkan av införandet av antidumpningsåtgärder skulle bli försumbar när det gäller två av de samarbetsvilliga importörerna. För den återstående samarbetsvilliga importören, visar de preliminära resultaten att mononatriumglutamat utgör 7–12 % av företagets omsättning. Företaget anställer färre än fem personer i den del av verksamheten som rör mononatriumglutamat. Företagets vinst på försäljning av mononatriumglutamat är låg. Mot bakgrund av detta kan verkan av antidumpningstullen inte vara försumbar. Den förväntade effekten av införandet av åtgärder kommer dock att bli en prisökning på mononatriumglutamat (från alla källor) på gemenskapsmarknaden. Denna importör bör därför kunna föra över till kunderna hela eller det mesta av kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna, utan att detta får några följder för den totala vinsten.

| (109) | Under dessa omständigheter dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att effekterna av att det införs antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte väsentligt kommer att påverka importörerna. |
| --- | --- |

(109)

Under dessa omständigheter dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att effekterna av att det införs antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte väsentligt kommer att påverka importörerna.

6.4   Användare

| (110) | Fyra användarföretag som står för 18 % av importen av mononatriumglutamat från Kina samarbetade i undersökningen. Dessa företag är verksamma i livsmedels- och kosmetikaindustrin. |
| --- | --- |

(110)

Fyra användarföretag som står för 18 % av importen av mononatriumglutamat från Kina samarbetade i undersökningen. Dessa företag är verksamma i livsmedels- och kosmetikaindustrin.

| (111) | Två av de samarbetsvilliga användarna är verksamma i livsmedelsindustrin. Dessa två användarföretag står sammanlagt för 17 % av importen av mononatriumglutamat från Kina under undersökningsperioden. Det ska noteras att båda företagen också använder sig av betydande kvantiteter från gemenskapsindustrin och från andra källor. Man bör också notera att verksamheten med mononatriumglutamat bara utgör en liten del av båda företagens samlade affärsverksamhet. För ett av dessa företag, som hade en mycket liten importvolym av mononatriumglutamat från Kina under undersökningsperioden, skulle införandet av åtgärder bli försumbar. För det andra företaget kommer verkan av ett eventuellt införande av åtgärder att undersökas ytterligare. |
| --- | --- |

(111)

Två av de samarbetsvilliga användarna är verksamma i livsmedelsindustrin. Dessa två användarföretag står sammanlagt för 17 % av importen av mononatriumglutamat från Kina under undersökningsperioden. Det ska noteras att båda företagen också använder sig av betydande kvantiteter från gemenskapsindustrin och från andra källor. Man bör också notera att verksamheten med mononatriumglutamat bara utgör en liten del av båda företagens samlade affärsverksamhet. För ett av dessa företag, som hade en mycket liten importvolym av mononatriumglutamat från Kina under undersökningsperioden, skulle införandet av åtgärder bli försumbar. För det andra företaget kommer verkan av ett eventuellt införande av åtgärder att undersökas ytterligare.

| (112) | När det gäller de två andra samarbetsvilliga användarna, fann man att de bara stod för 1 % av importen från Kina under undersökningsperioden. Under dessa omständigheter ansågs det att införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle få någon större inverkan på dessa företags ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller de två andra samarbetsvilliga användarna, fann man att de bara stod för 1 % av importen från Kina under undersökningsperioden. Under dessa omständigheter ansågs det att införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle få någon större inverkan på dessa företags ekonomiska situation.

| (113) | Under dessa omständigheter dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att effekterna av att det införs antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte väsentligt kommer att påverka användarna. |
| --- | --- |

(113)

Under dessa omständigheter dras utifrån tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att effekterna av att det införs antidumpningsåtgärder högst sannolikt inte väsentligt kommer att påverka användarna.

6.5   Råvaruleverantörer

| (114) | Två leverantörer besvarade frågeformuläret och stödde införandet av antidumpningsåtgärder. En av dem är leverantör av råvaror, nämligen sockermelass, till gemenskapsindustrin. Den sockermelass som detta företag levererar till gemenskapsindustrin motsvarar omkring 5 % av företagets omsättning. Om antidumpningsåtgärder inte införs, finns det som sägs ovan en risk för att gemenskapsindustrins långsiktiga överlevnad sätts på spel. Om detta skulle inträffa, skulle det få en uppenbart negativ inverkan på situationen för leverantörer av råvaror till gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(114)

Två leverantörer besvarade frågeformuläret och stödde införandet av antidumpningsåtgärder. En av dem är leverantör av råvaror, nämligen sockermelass, till gemenskapsindustrin. Den sockermelass som detta företag levererar till gemenskapsindustrin motsvarar omkring 5 % av företagets omsättning. Om antidumpningsåtgärder inte införs, finns det som sägs ovan en risk för att gemenskapsindustrins långsiktiga överlevnad sätts på spel. Om detta skulle inträffa, skulle det få en uppenbart negativ inverkan på situationen för leverantörer av råvaror till gemenskapsindustrin.

| (115) | När det gäller den andra leverantören, kommer detta ytterligare att undersökas efter ett eventuellt införande av provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller den andra leverantören, kommer detta ytterligare att undersökas efter ett eventuellt införande av provisoriska åtgärder.

| (116) | Om åtgärder inte införs, kommer gemenskapsindustrins försäljning att fortsätta att sjunka och därmed också dess efterfrågan på råvaror. Detta kommer med största sannolikhet att påverka råvaruleverantörernas lönsamhet negativt. |
| --- | --- |

(116)

Om åtgärder inte införs, kommer gemenskapsindustrins försäljning att fortsätta att sjunka och därmed också dess efterfrågan på råvaror. Detta kommer med största sannolikhet att påverka råvaruleverantörernas lönsamhet negativt.

6.6   Konkurrens och effekter av en snedvridning av handeln

| (117) | Några berörda parter påstod att Ajinomoto Group skulle kunna få en dominerande ställning, inte bara på gemenskapsmarknaden utan också på världsmarknaden. Dessa berörda parter hävdade att, bortsett från de kinesiska konkurrenterna, hade Ajinomoto Group i själva verket monopol på tillverkningen i världen av mononatriumglutamat. Det bör emellertid understrykas att, på grundval av uppgifter som tillhandahållits av en av de berörda parter som kom med detta påstående, är tillverkningen i företag som inte är kinesiska eller närstående Ajinomoto fortfarande på mer än 500 000 ton (vilket är mer än hela tillverkningen av mononatriumglutamat i Ajinomoto Group). |
| --- | --- |

(117)

Några berörda parter påstod att Ajinomoto Group skulle kunna få en dominerande ställning, inte bara på gemenskapsmarknaden utan också på världsmarknaden. Dessa berörda parter hävdade att, bortsett från de kinesiska konkurrenterna, hade Ajinomoto Group i själva verket monopol på tillverkningen i världen av mononatriumglutamat. Det bör emellertid understrykas att, på grundval av uppgifter som tillhandahållits av en av de berörda parter som kom med detta påstående, är tillverkningen i företag som inte är kinesiska eller närstående Ajinomoto fortfarande på mer än 500 000 ton (vilket är mer än hela tillverkningen av mononatriumglutamat i Ajinomoto Group).

| (118) | Om antidumpningsåtgärder införs, kommer de berörda kinesiska exporterande tillverkarna, med tanke på den starka marknadsställning de innehar, sannolikt att fortsätta att sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden, om än till icke-dumpade priser. Det är också sannolikt att det fortfarande kommer att finnas ett tillräckligt antal viktiga konkurrenter på gemenskapsmarknaden, inbegripet tillverkare i Indonesien, Sydkorea, Vietnam, Brasilien och Taiwan. Det bör understrykas att i början av skadeundersökningsperioden stod importen från dessa källor för 31,4 % av gemenskapsmarknaden och minskade sedan betydligt på grund av den dumpade importen från Kina. Användarna kommer därför troligtvis att kunna fortsätta att välja mellan olika leverantörer av mononatriumglutamat. Om det däremot inte införs några åtgärder, skulle gemenskapsindustrins framtid stå på spel. Dess försvinnande skulle påtagligt minska konkurrensen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(118)

Om antidumpningsåtgärder införs, kommer de berörda kinesiska exporterande tillverkarna, med tanke på den starka marknadsställning de innehar, sannolikt att fortsätta att sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden, om än till icke-dumpade priser. Det är också sannolikt att det fortfarande kommer att finnas ett tillräckligt antal viktiga konkurrenter på gemenskapsmarknaden, inbegripet tillverkare i Indonesien, Sydkorea, Vietnam, Brasilien och Taiwan. Det bör understrykas att i början av skadeundersökningsperioden stod importen från dessa källor för 31,4 % av gemenskapsmarknaden och minskade sedan betydligt på grund av den dumpade importen från Kina. Användarna kommer därför troligtvis att kunna fortsätta att välja mellan olika leverantörer av mononatriumglutamat. Om det däremot inte införs några åtgärder, skulle gemenskapsindustrins framtid stå på spel. Dess försvinnande skulle påtagligt minska konkurrensen på gemenskapsmarknaden.

6.7   Slutsats om gemenskapens intressen

| (119) | Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall. |
| --- | --- |

(119)

Av ovanstående skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar i detta fall.

7.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (120) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(120)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

| (121) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(121)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (122) | Eftersom gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden uppvisade ekonomiska förluster, beräknades den vinst som gemenskapsindustrin kunde ha uppnått i avsaknad av skadevållande dumpning på de vinstmarginaler på den berörda produkten som under skadeundersökningsperioden uppnåddes av tillverkare av mononatriumglutamat i länder där det inte fanns någon dumpad import från Kina (nämligen Taiwan och Thailand). Utifrån detta kom man fram till en vinstmarginal på 5 % av omsättningen som en lämplig miniminivå vilken gemenskapsindustrin kunde förväntats uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(122)

Eftersom gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden uppvisade ekonomiska förluster, beräknades den vinst som gemenskapsindustrin kunde ha uppnått i avsaknad av skadevållande dumpning på de vinstmarginaler på den berörda produkten som under skadeundersökningsperioden uppnåddes av tillverkare av mononatriumglutamat i länder där det inte fanns någon dumpad import från Kina (nämligen Taiwan och Thailand). Utifrån detta kom man fram till en vinstmarginal på 5 % av omsättningen som en lämplig miniminivå vilken gemenskapsindustrin kunde förväntats uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (123) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(123)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (124) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar således den situation som under denna undersökning befunnits föreligga när det gäller dessa företag. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika angivna rättsliga enheterna. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(124)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar således den situation som under denna undersökning befunnits föreligga när det gäller dessa företag. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika angivna rättsliga enheterna. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.

| (125) | Följande antidumpningstullsatser föreslås:








  Företag | Nivå för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Alla övriga företag | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Följande antidumpningstullsatser föreslås:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Antidumpningstullsats

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Alla övriga företag

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (126) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Om det är motiverat, kommer deras kommentarer att analyseras och beaktas innan några definitiva avgöranden träffas. De preliminära undersökningsresultaten kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(126)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Om det är motiverat, kommer deras kommentarer att analyseras och beaktas innan några definitiva avgöranden träffas. De preliminära undersökningsresultaten kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av mononatriumglutamat som omfattas av KN-nummer ex 2922 42 00 (Taric-nummer 2922420010) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter tillverkade av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstullsats (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Alla övriga företag | 39,7 | A999 |

Företag

Antidumpningstullsats (i %)

Taric-tilläggsnummer

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., och Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Alla övriga företag

39,7

A999

3.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

2.   I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt ikraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 206, 5.9.2007, s. 20.

2

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 493/2008

av den 2 juni 2008

om förbud mot fiske efter torsk i norska vatten i områdena I och II, med fartyg som seglar under svensk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Efter den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11. Rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd | COD/1N2AB |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | norska vatten i områdena I och II |
| Datum | 26.3.2008 |

Nr

04/T&Q

Medlemsstat

Portugal

Bestånd

COD/1N2AB

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

norska vatten i områdena I och II

Datum

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 494/2008

av den 2 juni 2008

om förbud mot fiske efter torsk i Ices-område VI, i gemenskapens vatten i Vb och i gemenskapens och internationella vatten i XII och XIV med fartyg som seglar under fransk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s.11, rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | COD/561214 |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | VI, gemenskapens vatten i Vb, gemenskapens och internationella vatten i XII och XIV |
| Datum | 6.5.2008 |

Nr

05/T&Q

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

COD/561214

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

VI, gemenskapens vatten i Vb, gemenskapens och internationella vatten i XII och XIV

Datum

6.5.2008

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 495/2008

av den 2 juni 2008

om förbud mot fiske efter blåvitling i EG-vatten och internationella vatten i ICES-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV med fartyg som seglar under spansk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 40/2008 av den 16 januari 2008 om fastställande för år 2008 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2008.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2008 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2008 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 juni 2008.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11. Rättad i EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 19, 23.1.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | WHB/1X14 |
| Art | Blåvitling (Micromesistius poutassou) |
| Område | EG-vatten och internationella vatten i ICES-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV |
| Datum | 29.4.2008 |

Nr

06/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

WHB/1X14

Art

Blåvitling (Micromesistius poutassou)

Område

EG-vatten och internationella vatten i ICES-områdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

Datum

29.4.2008

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 november 2007

om det statliga stöd C 36/A/06 (f.d. NN 38/06) som Italien har genomfört till förmån för ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche

[delgivet med nr K(2007) 5400]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2008/408/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av EG-fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | I samband med ärende C 13/06 (f.d. N 587/05) – Förmånlig eltariff för energiintensiva industrier på Sardinien, blev kommissionen medveten om att två stödåtgärder rörande en förmånlig eltariff hade förlängts. Förlängningen beviljades genom artikel 11.11 i lagdekret nr 35/2005 som omvandlades till lag nr 80 av den 14 maj 2005 (nedan kallad lag nr 80/2005) och den genomfördes utan föregående anmälan till kommissionen. Förmånstagare är aluminiumtillverkaren Alcoa och de tre företag som bildades genom uppdelningen av Società Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche och Cementir (nedan kallade Terniföretagen). |
| --- | --- |

(1)

I samband med ärende C 13/06 (f.d. N 587/05) – Förmånlig eltariff för energiintensiva industrier på Sardinien, blev kommissionen medveten om att två stödåtgärder rörande en förmånlig eltariff hade förlängts. Förlängningen beviljades genom artikel 11.11 i lagdekret nr 35/2005 som omvandlades till lag nr 80 av den 14 maj 2005 (nedan kallad lag nr 80/2005) och den genomfördes utan föregående anmälan till kommissionen. Förmånstagare är aluminiumtillverkaren Alcoa och de tre företag som bildades genom uppdelningen av Società Terni: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche och Cementir (nedan kallade Terniföretagen).

| (2) | Genom en skrivelse av den 23 december 2005 begärde kommissionen information från Italien, som svarade genom en skrivelse av den 24 februari 2006. Italien lämnade ytterligare information genom skrivelser av den 2 mars 2006 och den 27 april 2006. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 23 december 2005 begärde kommissionen information från Italien, som svarade genom en skrivelse av den 24 februari 2006. Italien lämnade ytterligare information genom skrivelser av den 2 mars 2006 och den 27 april 2006.

| (3) | Genom en skrivelse av den 19 juli 2006 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut om att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende båda stödordningarna (ärende C 36/06). |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 19 juli 2006 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut om att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende båda stödordningarna (ärende C 36/06).

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna sina synpunkter på stödet i fråga.

| (5) | Italien lämnade synpunkter genom en skrivelse av den 25 oktober 2006. Ytterligare information lämnades genom skrivelser av den 9 november 2006 och den 7 december 2006. |
| --- | --- |

(5)

Italien lämnade synpunkter genom en skrivelse av den 25 oktober 2006. Ytterligare information lämnades genom skrivelser av den 9 november 2006 och den 7 december 2006.

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter. Synpunkterna översändes till Italien som gavs tillfälle att bemöta dem. Italiens svar på synpunkterna inkom genom en skrivelse av den 22 december 2006. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter. Synpunkterna översändes till Italien som gavs tillfälle att bemöta dem. Italiens svar på synpunkterna inkom genom en skrivelse av den 22 december 2006.

| (7) | Genom en skrivelse av den 20 februari 2007 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Italien lämnade genom skrivelser av den 16 april 2007, den 10 maj 2007 och den 14 maj 2007. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 20 februari 2007 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som Italien lämnade genom skrivelser av den 16 april 2007, den 10 maj 2007 och den 14 maj 2007.

| (8) | Den 18 september 2007 delades ärendet upp i del A, som gäller de tre företag som bildades genom uppdelningen av Società Terni (Terniföretagen) och del B, som gäller Alcoa. Detta beslut gäller endast förlängningen av de förmånliga tarifferna för Terniföretagen. |
| --- | --- |

(8)

Den 18 september 2007 delades ärendet upp i del A, som gäller de tre företag som bildades genom uppdelningen av Società Terni (Terniföretagen) och del B, som gäller Alcoa. Detta beslut gäller endast förlängningen av de förmånliga tarifferna för Terniföretagen.

| (9) | Korrespondensutbytet som berör Alcoa återges inte här. |
| --- | --- |

(9)

Korrespondensutbytet som berör Alcoa återges inte här.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

| (10) | I artikel 11.11 i lag nr 80/2005 fastställs en förlängning av giltighetstiden för två stödordningar som innebär att stödmottagarna får el till reducerat pris jämfört med den allmänna eltariffen. De två stödmottagarna, som är till naturen olika och kommer att behandlas separat, är dels aluminiumtillverkaren Alcoa, dels de tre företag som bildades vid uppdelningen av Società Terni. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 11.11 i lag nr 80/2005 fastställs en förlängning av giltighetstiden för två stödordningar som innebär att stödmottagarna får el till reducerat pris jämfört med den allmänna eltariffen. De två stödmottagarna, som är till naturen olika och kommer att behandlas separat, är dels aluminiumtillverkaren Alcoa, dels de tre företag som bildades vid uppdelningen av Società Terni.

| (11) | Italien nationaliserade sin elsektor genom lag nr 1643 av den 6 december 1962 (nedan kallad nationaliseringslagen). Enligt lagen överfördes Italiens befintliga kraftverk till det nya statsägda företaget ENEL, som fick monopol på produktion, distribution och leverans av el. |
| --- | --- |

(11)

Italien nationaliserade sin elsektor genom lag nr 1643 av den 6 december 1962 (nedan kallad nationaliseringslagen). Enligt lagen överfördes Italiens befintliga kraftverk till det nya statsägda företaget ENEL, som fick monopol på produktion, distribution och leverans av el.

| (12) | Vid nationaliseringstidpunkten var Società Terni ett statsägt företag som tillverkade stål, cement och kemikalier. Staten utövade effektiv kontroll över företaget genom majoritetsinnehav i företaget, via det statliga holdingbolaget IRI och den statsägda Finsidergruppen. Società Terni ägde också ett vattenkraftverk som företaget skötte driften av. Huvuddelen av den el som producerades användes i företagets tillverkningsprocesser. |
| --- | --- |

(12)

Vid nationaliseringstidpunkten var Società Terni ett statsägt företag som tillverkade stål, cement och kemikalier. Staten utövade effektiv kontroll över företaget genom majoritetsinnehav i företaget, via det statliga holdingbolaget IRI och den statsägda Finsidergruppen. Società Terni ägde också ett vattenkraftverk som företaget skötte driften av. Huvuddelen av den el som producerades användes i företagets tillverkningsprocesser.

| (13) | I nationaliseringslagen fastställdes som ett allmänt undantag att företag som primärt producerade el för egna behov (egenproducenter) inte omfattades av nationaliseringen och därför fick behålla sina elproduktionstillgångar (3). Trots Società Ternis ställning som egenproducent nationaliserades företagets produktionstillgångar, eftersom företaget var strategiskt placerat i Italien. Överföringen till ENEL fastställdes i artikel 4.5 fjärde strecksatsen i nationaliseringslagen. |
| --- | --- |

(13)

I nationaliseringslagen fastställdes som ett allmänt undantag att företag som primärt producerade el för egna behov (egenproducenter) inte omfattades av nationaliseringen och därför fick behålla sina elproduktionstillgångar (3). Trots Società Ternis ställning som egenproducent nationaliserades företagets produktionstillgångar, eftersom företaget var strategiskt placerat i Italien. Överföringen till ENEL fastställdes i artikel 4.5 fjärde strecksatsen i nationaliseringslagen.

| (14) | Genom presidentdekret nr 1165/63 beviljade Italien företaget ersättning för överföringen av företagets produktionstillgångar. Ersättningen beviljades i form av en förmånlig eltariff för perioden 1963–1992. |
| --- | --- |

(14)

Genom presidentdekret nr 1165/63 beviljade Italien företaget ersättning för överföringen av företagets produktionstillgångar. Ersättningen beviljades i form av en förmånlig eltariff för perioden 1963–1992.

| (15) | 1964 uppdelades Società Terni i tre separata företag: ståltillverkaren Terni Acciai Speciali, kemikalietillverkaren Nuova Terni Industrie Chimiche och cementtillverkaren Cementir. De tre företagen privatiserades senare och köptes upp av ThyssenKrupp, Norsk Hydro respektive Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

1964 uppdelades Società Terni i tre separata företag: ståltillverkaren Terni Acciai Speciali, kemikalietillverkaren Nuova Terni Industrie Chimiche och cementtillverkaren Cementir. De tre företagen privatiserades senare och köptes upp av ThyssenKrupp, Norsk Hydro respektive Caltagirone.

| (16) | Som anges i skäl 1 i detta beslut, kallas dessa tre företag gemensamt Terniföretagen medan det ursprungliga företaget kallas Società Terni. Tariffen som först beviljades Società Terni och sedan Terniföretagen kallas nedan Ternitariffen. |
| --- | --- |

(16)

Som anges i skäl 1 i detta beslut, kallas dessa tre företag gemensamt Terniföretagen medan det ursprungliga företaget kallas Società Terni. Tariffen som först beviljades Società Terni och sedan Terniföretagen kallas nedan Ternitariffen.

| (17) | Den förmånliga tariffen fortsatte vara i kraft, med samma villkor, för de tre Terniföretagen. Den huvudsakliga stödmottagaren (när det gäller volymen subventionerad el, både absolut sett och som andel av företagets totala elförbrukning) är ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

(17)

Den förmånliga tariffen fortsatte vara i kraft, med samma villkor, för de tre Terniföretagen. Den huvudsakliga stödmottagaren (när det gäller volymen subventionerad el, både absolut sett och som andel av företagets totala elförbrukning) är ThyssenKrupp.

| (18) | Specialtariffens giltighetsperiod sammanföll med den allmänna koncessionsperioden för vattenkraft (4) i Italien, som löpte ut 1992. Società Ternis egen koncession hade undantagsvis beviljats för 60 år (i stället för den normala perioden på 30 år) och den löpte ut i slutet av 1980-talet. |
| --- | --- |

(18)

Specialtariffens giltighetsperiod sammanföll med den allmänna koncessionsperioden för vattenkraft (4) i Italien, som löpte ut 1992. Società Ternis egen koncession hade undantagsvis beviljats för 60 år (i stället för den normala perioden på 30 år) och den löpte ut i slutet av 1980-talet.

| (19) | 1991 förlängde Italien alla gällande koncessioner för vattenkraft till 2001 genom lag nr 9 av den 9 januari 1991 om ”genomförandebestämmelser för den nya nationella energiplanen: institutionella aspekter, vattenkraftverk och nätverk, kolvätebaserad och geotermisk energi, egenproducenter och skattebestämmelser” (senare lag 9/1991). Genom artikel 20.4 i lag 9/1991 förlängde Italien också perioden för Terniföretagens förmånliga tariff till 2001. Under de efterföljande sex åren (2002–2007) skulle därefter andelen subventionerad el till Terniföretagen gradvis reduceras så att förmånstariffen senast i slutet av 2007 skulle avslutas. |
| --- | --- |

(19)

1991 förlängde Italien alla gällande koncessioner för vattenkraft till 2001 genom lag nr 9 av den 9 januari 1991 om ”genomförandebestämmelser för den nya nationella energiplanen: institutionella aspekter, vattenkraftverk och nätverk, kolvätebaserad och geotermisk energi, egenproducenter och skattebestämmelser” (senare lag 9/1991). Genom artikel 20.4 i lag 9/1991 förlängde Italien också perioden för Terniföretagens förmånliga tariff till 2001. Under de efterföljande sex åren (2002–2007) skulle därefter andelen subventionerad el till Terniföretagen gradvis reduceras så att förmånstariffen senast i slutet av 2007 skulle avslutas.

| (20) | Lag 9/1991 innehöll ett stort antal bestämmelser, av vilka en del inbegrep statligt stöd. Lag 9/1991 anmäldes till kommissionen tillsammans med lag 10/1991 (”genomförandebestämmelser för den nationella energiplanen vad avser energieffektivitet, energibesparingar och utvecklandet av förnybara energikällor”). Kommissionen förklarade 1991 (5) att det stöd som fastställs i båda lagarna är förenligt med reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(20)

Lag 9/1991 innehöll ett stort antal bestämmelser, av vilka en del inbegrep statligt stöd. Lag 9/1991 anmäldes till kommissionen tillsammans med lag 10/1991 (”genomförandebestämmelser för den nationella energiplanen vad avser energieffektivitet, energibesparingar och utvecklandet av förnybara energikällor”). Kommissionen förklarade 1991 (5) att det stöd som fastställs i båda lagarna är förenligt med reglerna om statligt stöd.

| (21) | Villkoren för Società Ternis förmånliga tariff fastställdes i artiklarna 6–8 i presidentdekret nr 1165/63 om ”överföring till Ente Nazionale per l'Energia Elettrica av tillgångarna som används för de verksamheter som avses i artikel 1.1 i lag nr 1643 av den 6 december 1962 och som bedrivs av Terni-società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A.” (nedan kallat DPR 1165/1963). Enligt DPR 1165/1963 skulle ENEL leverera en fastställd volym el (1 025 000 MWh per år) till Società Terni. Denna volym motsvarade företagets elförbrukning år 1961 plus en extra volym (595 000 MWh per år) som motsvarade den förväntade tilläggsförbrukningen till följd av investeringar som hade påbörjats men som ännu inte hade slutförts år 1962. |
| --- | --- |

(21)

Villkoren för Società Ternis förmånliga tariff fastställdes i artiklarna 6–8 i presidentdekret nr 1165/63 om ”överföring till Ente Nazionale per l'Energia Elettrica av tillgångarna som används för de verksamheter som avses i artikel 1.1 i lag nr 1643 av den 6 december 1962 och som bedrivs av Terni-società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A.” (nedan kallat DPR 1165/1963). Enligt DPR 1165/1963 skulle ENEL leverera en fastställd volym el (1 025 000 MWh per år) till Società Terni. Denna volym motsvarade företagets elförbrukning år 1961 plus en extra volym (595 000 MWh per år) som motsvarade den förväntade tilläggsförbrukningen till följd av investeringar som hade påbörjats men som ännu inte hade slutförts år 1962.

| (22) | Det förmånliga priset beräknades genom att jämföra två alternativa metoder och tillämpa den metod som var gynnsammare för företaget.






  a) | Alternativ 1 baserade sig på det genomsnittliga elpris som Società Ternis tillverkningsavdelningar betalade till företagets elavdelning (och som motsvarade produktionskostnaderna vid Ternis eget vattenkraftverk). |
| --- | --- | --- |

(22)

Det förmånliga priset beräknades genom att jämföra två alternativa metoder och tillämpa den metod som var gynnsammare för företaget.

a)

Alternativ 1 baserade sig på det genomsnittliga elpris som Società Ternis tillverkningsavdelningar betalade till företagets elavdelning (och som motsvarade produktionskostnaderna vid Ternis eget vattenkraftverk).

| b) | Alternativ 2 var kopplat till ENELs referenspris för en kund som har samma profil (egenproducent) som Società Terni. |
| --- | --- |

b)

Alternativ 2 var kopplat till ENELs referenspris för en kund som har samma profil (egenproducent) som Società Terni.

| (23) | I praktiken användes alternativ 1 fram till år 2000, då ändringar i den italienska tariffstrukturen till följd av elmarknadens avreglering tvingade fram en övergång till alternativ 2. |
| --- | --- |

(23)

I praktiken användes alternativ 1 fram till år 2000, då ändringar i den italienska tariffstrukturen till följd av elmarknadens avreglering tvingade fram en övergång till alternativ 2.

| (24) | 1997 inleddes en översyn av tariffstrukturen och en strukturerad tariff infördes. Denna bestod av två delar – del A för fasta och allmänna kostnader och del B för rörliga kostnader. Från och med den 1 januari 2000 tilllämpades Ternitariffen i form av en kompensatorisk del (componente compensativa). Denna beräknades som summan av alla beståndsdelar i den tariff som Terni i egenskap av (virtuell) egenproducent inte behövde betala (hela del B och en viss del av del A). Metoden motsvarar den andra av de alternativa metoder som beskrivs i dekret nr 1165/63. |
| --- | --- |

(24)

1997 inleddes en översyn av tariffstrukturen och en strukturerad tariff infördes. Denna bestod av två delar – del A för fasta och allmänna kostnader och del B för rörliga kostnader. Från och med den 1 januari 2000 tilllämpades Ternitariffen i form av en kompensatorisk del (componente compensativa). Denna beräknades som summan av alla beståndsdelar i den tariff som Terni i egenskap av (virtuell) egenproducent inte behövde betala (hela del B och en viss del av del A). Metoden motsvarar den andra av de alternativa metoder som beskrivs i dekret nr 1165/63.

| (25) | Den gradvisa minskningen av den volym el och energi som levererades till Terniföretagen till förmånligt pris under avvecklingsperioden (2002–2007) visas i tabellen.







  År | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Den gradvisa minskningen av den volym el och energi som levererades till Terniföretagen till förmånligt pris under avvecklingsperioden (2002–2007) visas i tabellen.

År

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Genom artikel 11.11 i lag nr 80/2005 beslöt Italien att avbryta avvecklingen och bevilja en ny förlängning av Ternitariffen, denna gång till 2010. Enligt artikel 11.13 i lagen var åtgärden tillämplig från och med den 1 januari 2005. Strax därefter förlängdes de allmänna koncessionerna för vattenkraft till 2020 (6). |
| --- | --- |

(26)

Genom artikel 11.11 i lag nr 80/2005 beslöt Italien att avbryta avvecklingen och bevilja en ny förlängning av Ternitariffen, denna gång till 2010. Enligt artikel 11.13 i lagen var åtgärden tillämplig från och med den 1 januari 2005. Strax därefter förlängdes de allmänna koncessionerna för vattenkraft till 2020 (6).

| (27) | Denna andra förlängning av tariffen är den åtgärd avseende vilken kommissionen har inlett ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget och den åtgärd som är föremål för detta beslut. |
| --- | --- |

(27)

Denna andra förlängning av tariffen är den åtgärd avseende vilken kommissionen har inlett ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget och den åtgärd som är föremål för detta beslut.

| (28) | Enligt lag nr 80/2005 ska Terniföretagen fram till 2010 få samma fördelar som de hade den 31 december 2004 med avseende på levererade volymer (926 GWh för de tre Terniföretagen) och priser (1,32 eurocent/kWh). Volymen levererad el är för närvarande fördelad enligt följande: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % och Cementir 4 %. |
| --- | --- |

(28)

Enligt lag nr 80/2005 ska Terniföretagen fram till 2010 få samma fördelar som de hade den 31 december 2004 med avseende på levererade volymer (926 GWh för de tre Terniföretagen) och priser (1,32 eurocent/kWh). Volymen levererad el är för närvarande fördelad enligt följande: Thyssen-Krupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % och Cementir 4 %.

| (29) | Genom lag nr 80/2005, som den tolkades och genomfördes av el- och gasmyndigheten AEEG, infördes också en indexeringsmekanism enligt vilken den förmånliga tariffen från och med den 1 januari 2006 årligen stiger i takt med de prisökningar som registreras på de europeiska elbörserna i Amsterdam och Frankfurt, med ett tak på 4 %. |
| --- | --- |

(29)

Genom lag nr 80/2005, som den tolkades och genomfördes av el- och gasmyndigheten AEEG, infördes också en indexeringsmekanism enligt vilken den förmånliga tariffen från och med den 1 januari 2006 årligen stiger i takt med de prisökningar som registreras på de europeiska elbörserna i Amsterdam och Frankfurt, med ett tak på 4 %.

| (30) | Ursprungligen förvaltades och betalades Ternis förmånliga tariff av det statsägda företaget ENEL som hade monopolställning inom produktion, överföring, import, distribution och leverans av el i Italien. |
| --- | --- |

(30)

Ursprungligen förvaltades och betalades Ternis förmånliga tariff av det statsägda företaget ENEL som hade monopolställning inom produktion, överföring, import, distribution och leverans av el i Italien.

| (31) | År 2002, när elmarknaden gradvis avreglerades och ENEL inte längre hade monopolställning överfördes den finansiella bördan av de förmånliga tarifferna från ENEL till alla elanvändare (7). De kompensatoriska delarna till Terniföretagen togs ut i förskott av eldistributörerna, som sedan erhöll återbetalning från det statsägda organet Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (kompensationsfonden för elsektorn, nedan kallad Cassa Conguaglio) genom en skatteliknande avgift som debiterades via eltariffens A4-komponent (en av kostnadsposterna på elfakturan). |
| --- | --- |

(31)

År 2002, när elmarknaden gradvis avreglerades och ENEL inte längre hade monopolställning överfördes den finansiella bördan av de förmånliga tarifferna från ENEL till alla elanvändare (7). De kompensatoriska delarna till Terniföretagen togs ut i förskott av eldistributörerna, som sedan erhöll återbetalning från det statsägda organet Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (kompensationsfonden för elsektorn, nedan kallad Cassa Conguaglio) genom en skatteliknande avgift som debiterades via eltariffens A4-komponent (en av kostnadsposterna på elfakturan).

| (32) | År 2004 beslutade AEEG att överlåta hela den administrativa förvaltningen av specialtarifferna till Cassa Conguaglio (8). Från och med september 2004 betalar Terniföretagen marknadspris för inköpt el (på den avreglerade marknaden) och får från Cassa Conguaglio en återbetalning som motsvarar skillnaden mellan betalt pris och priset enligt förmånstariffen (den kompensatoriska delen) minus avgifter för transport, mätning och försäljning. Kostnaderna finansieras av de italienska elkonsumenterna genom den skatteliknande avgift som nämns i skäl 31. |
| --- | --- |

(32)

År 2004 beslutade AEEG att överlåta hela den administrativa förvaltningen av specialtarifferna till Cassa Conguaglio (8). Från och med september 2004 betalar Terniföretagen marknadspris för inköpt el (på den avreglerade marknaden) och får från Cassa Conguaglio en återbetalning som motsvarar skillnaden mellan betalt pris och priset enligt förmånstariffen (den kompensatoriska delen) minus avgifter för transport, mätning och försäljning. Kostnaderna finansieras av de italienska elkonsumenterna genom den skatteliknande avgift som nämns i skäl 31.

| (33) | Efter att kommissionen hade inlett det formella granskningsförfarandet krävde AEEG genom sitt beslut nr 190/06 att Terniföretagen ställer en garanti för betalningarna enligt lag nr 80/2005, för att täcka risken rörande återvinning av stödet. |
| --- | --- |

(33)

Efter att kommissionen hade inlett det formella granskningsförfarandet krävde AEEG genom sitt beslut nr 190/06 att Terniföretagen ställer en garanti för betalningarna enligt lag nr 80/2005, för att täcka risken rörande återvinning av stödet.

| (34) | I samma beslut fastställde AEEG den alternativa möjligheten att under 2006 betala ut i form av förskott de stödbelopp som skulle ha förfallit till betalning i slutet av den tidigare ordningen (2007) på grundval av lag nr 9/1991. AEEG krävde ingen garanti för dessa belopp. Alternativet godtogs av Terniföretagen och genomfördes av AEEG. |
| --- | --- |

(34)

I samma beslut fastställde AEEG den alternativa möjligheten att under 2006 betala ut i form av förskott de stödbelopp som skulle ha förfallit till betalning i slutet av den tidigare ordningen (2007) på grundval av lag nr 9/1991. AEEG krävde ingen garanti för dessa belopp. Alternativet godtogs av Terniföretagen och genomfördes av AEEG.

| (35) | Med undantag av de förskottsbetalningar som nämns i skäl 34 täcks alla andra belopp som Cassa Conguaglio betalade ut till företagen med stöd av lag nr 80/2005 av en garanti. |
| --- | --- |

(35)

Med undantag av de förskottsbetalningar som nämns i skäl 34 täcks alla andra belopp som Cassa Conguaglio betalade ut till företagen med stöd av lag nr 80/2005 av en garanti.

III.   BESLUT OM ATT INLEDA FÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET

| (36) | Kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande baserade sig på de motiveringar som anförs i skälen 37–41. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande baserade sig på de motiveringar som anförs i skälen 37–41.

| (37) | Kommissionen uttryckte tvivel om huruvida tariffen kan anses utgöra en kompenserande åtgärd eftersom Società Terni vid tidpunkten för nationaliseringen var ett statsägt företag. Med tanke på att staten inte kan expropriera sig själv misstänkte kommissionen att överföringen av Società Terni's tillgångar till ENEL kunde omformas till en expropriering som ger Società Terni rätt till ersättning. Kommissionen formulerade ett antagande om att en sådan överföring i själva verket kan anses utgöra en ren omstrukturering av statens egna tillgångar. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen uttryckte tvivel om huruvida tariffen kan anses utgöra en kompenserande åtgärd eftersom Società Terni vid tidpunkten för nationaliseringen var ett statsägt företag. Med tanke på att staten inte kan expropriera sig själv misstänkte kommissionen att överföringen av Società Terni's tillgångar till ENEL kunde omformas till en expropriering som ger Società Terni rätt till ersättning. Kommissionen formulerade ett antagande om att en sådan överföring i själva verket kan anses utgöra en ren omstrukturering av statens egna tillgångar.

| (38) | Kommissionen ansåg att även om åtgärden till sin karaktär kan betraktas som kompensationsstöd, återstår fortfarande tvivel om huruvida kompensationen är proportionell mot de ekonomiska skador som har åsamkats Società Terni. Kommissionen uttryckte särskilt tvivel om huruvida kompensationen efter 44 år fortfarande kan motiveras. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen ansåg att även om åtgärden till sin karaktär kan betraktas som kompensationsstöd, återstår fortfarande tvivel om huruvida kompensationen är proportionell mot de ekonomiska skador som har åsamkats Società Terni. Kommissionen uttryckte särskilt tvivel om huruvida kompensationen efter 44 år fortfarande kan motiveras.

| (39) | Kommissionen påpekade att tariffen verkar ha fått en annan karaktär när ENEL upphörde att förvalta stödordningen och bära det ekonomiska ansvaret. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen påpekade att tariffen verkar ha fått en annan karaktär när ENEL upphörde att förvalta stödordningen och bära det ekonomiska ansvaret.

| (40) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet baserade sig också på beslut nr 83/396/EKSG (kommissionens beslut av den 29 juni 1983 rörande stöd som den italienska regeringen avser att bevilja vissa stålföretag) (9), enligt vilket sådant stöd inte kunde beviljas Società Terni, och domstolens utslag i mål C-99/92 (10), där domstolen bekräftade det nämnda EKSG-beslutet som bevis på att Ternitariffen redan hade konstaterats utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet baserade sig också på beslut nr 83/396/EKSG (kommissionens beslut av den 29 juni 1983 rörande stöd som den italienska regeringen avser att bevilja vissa stålföretag) (9), enligt vilket sådant stöd inte kunde beviljas Società Terni, och domstolens utslag i mål C-99/92 (10), där domstolen bekräftade det nämnda EKSG-beslutet som bevis på att Ternitariffen redan hade konstaterats utgöra statligt stöd.

| (41) | Beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen också att ThyssenKrupp ännu inte hade återbetalat ett statligt stöd som Italien hade beviljat och som hade förklarats vara oförenligt (11) och att ThyssenKrupp, med stöd av rättspraxis enligt Deggendorf-domen (12) inte kunde få ytterligare statligt stöd. |
| --- | --- |

(41)

Beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen också att ThyssenKrupp ännu inte hade återbetalat ett statligt stöd som Italien hade beviljat och som hade förklarats vara oförenligt (11) och att ThyssenKrupp, med stöd av rättspraxis enligt Deggendorf-domen (12) inte kunde få ytterligare statligt stöd.

IV.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (42) | De flesta synpunkterna från Terniföretagen rörande Società Ternis funktion som offentligt ekonomiskt organ (ente pubblico economico), karaktären hos den operation som ledde till överföring av företagets tillgångar, tariffens karaktär av kompensatoriskt stöd, tolkningen av EKSG-beslutet och domstolens utslag samt rörande Cassa Conguaglios roll sammanfaller i huvudsak med Italiens synpunkter, som anförs i skälen 52–69. Därför återges här endast huvuddelarna av Terniföretagens synpunkter och eventuella tilläggselement, i skälen 43–51. |
| --- | --- |

(42)

De flesta synpunkterna från Terniföretagen rörande Società Ternis funktion som offentligt ekonomiskt organ (ente pubblico economico), karaktären hos den operation som ledde till överföring av företagets tillgångar, tariffens karaktär av kompensatoriskt stöd, tolkningen av EKSG-beslutet och domstolens utslag samt rörande Cassa Conguaglios roll sammanfaller i huvudsak med Italiens synpunkter, som anförs i skälen 52–69. Därför återges här endast huvuddelarna av Terniföretagens synpunkter och eventuella tilläggselement, i skälen 43–51.

| (43) | Terniföretagen anser att tariffen är en laglig kompensation som Società Terni hade rätt till efter exproprieringen av företagets tillgångar och att tariffen därför inte kan klassificeras som statligt stöd. |
| --- | --- |

(43)

Terniföretagen anser att tariffen är en laglig kompensation som Società Terni hade rätt till efter exproprieringen av företagets tillgångar och att tariffen därför inte kan klassificeras som statligt stöd.

| (44) | Vad gäller kompensationens skälighet påminner Terniföretagen om tariffens historia och påpekar att alla förlängningar som sträckte sig efter 1991 sammanföll med den allmänna förnyelsen av vattenkraftskoncessioner för andra producenter och att förlängningarna därför var förenliga med principen om att det inte skulle förekomma någon diskriminering mellan Terni och andra egenproducenter vars tillgångar inte hade exproprierats och som därför kunde fortsätta producera och använda el till ett mycket lågt pris. |
| --- | --- |

(44)

Vad gäller kompensationens skälighet påminner Terniföretagen om tariffens historia och påpekar att alla förlängningar som sträckte sig efter 1991 sammanföll med den allmänna förnyelsen av vattenkraftskoncessioner för andra producenter och att förlängningarna därför var förenliga med principen om att det inte skulle förekomma någon diskriminering mellan Terni och andra egenproducenter vars tillgångar inte hade exproprierats och som därför kunde fortsätta producera och använda el till ett mycket lågt pris.

| (45) | Terniföretagen påpekar också att ekonomiskt bidrag som de erhållit i form av förmånliga eltariffer aldrig hade överskridit skillnaden mellan kostnaden för el som köps på marknaden och kostnaden för egenproducerad el. |
| --- | --- |

(45)

Terniföretagen påpekar också att ekonomiskt bidrag som de erhållit i form av förmånliga eltariffer aldrig hade överskridit skillnaden mellan kostnaden för el som köps på marknaden och kostnaden för egenproducerad el.

| (46) | Terniföretagen hävdar att åtgärden inte har någon inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Nedanstående motiveringar anförs.






  a) | Cementir – vid Spoletoanläggningen (som får el enligt tariffen) tillverkar och saluför Cementir i huvudsak cement för byggnadsbranschen. Cement kan svårligen ersättas med andra produkter. Det är inte lönsamt att transportera cement och därför är den geografiska marknaden regional eller multiregional. Importen av cement är negligerbar i Italien. Cementirs produktion motsvarar 5 % av den totala nationella efterfrågan och Cementir saluför Spoleto-anläggningens hela produktion i centrala Italien. |
| --- | --- | --- |

(46)

Terniföretagen hävdar att åtgärden inte har någon inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Nedanstående motiveringar anförs.

a)

Cementir – vid Spoletoanläggningen (som får el enligt tariffen) tillverkar och saluför Cementir i huvudsak cement för byggnadsbranschen. Cement kan svårligen ersättas med andra produkter. Det är inte lönsamt att transportera cement och därför är den geografiska marknaden regional eller multiregional. Importen av cement är negligerbar i Italien. Cementirs produktion motsvarar 5 % av den totala nationella efterfrågan och Cementir saluför Spoleto-anläggningens hela produktion i centrala Italien.

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche – den anläggning som får el enligt tariffen tillverkar ammoniak och salpetersyra. Ammoniak lönar sig endast att transportera till sjöss och förutsatt att hamnarna har lämplig lagringsutrustning. Det finns inga sådana lagringsanläggningar i centrala Italien. Samma gäller för salpetersyra. Terniföretagen hävdar därför att den geografiska marknaden på sin höjd är nationell. Hela den nationella efterfrågan tillgodoses av tillverkningen inom landet och det finns inga handelsflöden. |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche – den anläggning som får el enligt tariffen tillverkar ammoniak och salpetersyra. Ammoniak lönar sig endast att transportera till sjöss och förutsatt att hamnarna har lämplig lagringsutrustning. Det finns inga sådana lagringsanläggningar i centrala Italien. Samma gäller för salpetersyra. Terniföretagen hävdar därför att den geografiska marknaden på sin höjd är nationell. Hela den nationella efterfrågan tillgodoses av tillverkningen inom landet och det finns inga handelsflöden.

| c) | ThyssenKrupp – Terniföretagen hävdar att marknaden för distribution av stålprodukter (inte tillverkning eller försäljning) är nationell. Särskilt gäller att ThyssenKrupps Ternianläggning endast saluför 6 procent av sin produktion i EU. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp – Terniföretagen hävdar att marknaden för distribution av stålprodukter (inte tillverkning eller försäljning) är nationell. Särskilt gäller att ThyssenKrupps Ternianläggning endast saluför 6 procent av sin produktion i EU.

| (47) | Terniföretagen hävdar sin rätt till berättigade förväntningar med stöd av två motiveringar.






  a) | För det första hade de italienska myndigheterna i en skrivelse till AEEG uttryckligen bekräftat att tariffen hade en kompensatorisk karaktär och att förlängningen av den befintliga tariffordningen inte behövde förhandsanmälas till kommissionen enligt reglerna för statligt stöd (13). |
| --- | --- | --- |

(47)

Terniföretagen hävdar sin rätt till berättigade förväntningar med stöd av två motiveringar.

a)

För det första hade de italienska myndigheterna i en skrivelse till AEEG uttryckligen bekräftat att tariffen hade en kompensatorisk karaktär och att förlängningen av den befintliga tariffordningen inte behövde förhandsanmälas till kommissionen enligt reglerna för statligt stöd (13).

| b) | För det andra hade kommissionen inte ifrågasatt stödordningen, varken när den första gången förlängdes genom lag nr 9/1991 (som godkändes i samband med ärende nr NN 52/1991) eller när information om den andra förlängningen lämnades i samband med ett annat förfarande avseende statligt stöd (C-13/06). |
| --- | --- |

b)

För det andra hade kommissionen inte ifrågasatt stödordningen, varken när den första gången förlängdes genom lag nr 9/1991 (som godkändes i samband med ärende nr NN 52/1991) eller när information om den andra förlängningen lämnades i samband med ett annat förfarande avseende statligt stöd (C-13/06).

| (48) | Terniföretagen framför vidare i detta sammanhang att när artikel 11.12 i lag nr 80/2005 (i vilken fastställs en förmånlig eltariff för vissa energiintensiva företag på Sardinien, ärende nr C 13/06) anmäldes till kommissionen lämnade de italienska myndigheterna även information och förtydliganden om Ternitariffen så att anmälan kunde anses vara fullständig i den mening som avses i artikel 4.5 i förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (14). Kommissionen underlät att fatta beslut inom två månader och därför ska tariffen, även om den skulle anses utgöra statligt stöd, vilket inte är fallet, anses vara godkänd med stöd av artikel 4.5i förordning (EG) nr 659/1999 (15). |
| --- | --- |

(48)

Terniföretagen framför vidare i detta sammanhang att när artikel 11.12 i lag nr 80/2005 (i vilken fastställs en förmånlig eltariff för vissa energiintensiva företag på Sardinien, ärende nr C 13/06) anmäldes till kommissionen lämnade de italienska myndigheterna även information och förtydliganden om Ternitariffen så att anmälan kunde anses vara fullständig i den mening som avses i artikel 4.5 i förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (14). Kommissionen underlät att fatta beslut inom två månader och därför ska tariffen, även om den skulle anses utgöra statligt stöd, vilket inte är fallet, anses vara godkänd med stöd av artikel 4.5i förordning (EG) nr 659/1999 (15).

| (49) | Terniföretagen understryker att som bevis på deras goda tro kan anföras det faktum att om ThyssenKrupp hade hyst tvivel om tariffens förenlighet skulle företaget självfallet inte ha inlett storskaliga investeringar i Terniområdet. |
| --- | --- |

(49)

Terniföretagen understryker att som bevis på deras goda tro kan anföras det faktum att om ThyssenKrupp hade hyst tvivel om tariffens förenlighet skulle företaget självfallet inte ha inlett storskaliga investeringar i Terniområdet.

| (50) | Terniföretagen påpekar att om lag nr 80/2005 inte hade funnits, skulle de med stöd av artikel 20.4 i lag nr 9/1991 (godkänd av kommissionen) ha omfattats av den förmånliga tariffen fram till den 31 december 2007. Cassa Conguaglio hade godkännande från AEEG att under 2006 endast betala ut (såsom förskottsbetalning) de belopp som skulle ha förfallit under 2007 (16). De belopp som mottogs fram till den 31 december 2006 bör därför anses vara godkända. Företagen hävdar att bestämmelserna i lagdekret nr 80/2005 i själva verket inte hade genomförts med avseende på dessa belopp. |
| --- | --- |

(50)

Terniföretagen påpekar att om lag nr 80/2005 inte hade funnits, skulle de med stöd av artikel 20.4 i lag nr 9/1991 (godkänd av kommissionen) ha omfattats av den förmånliga tariffen fram till den 31 december 2007. Cassa Conguaglio hade godkännande från AEEG att under 2006 endast betala ut (såsom förskottsbetalning) de belopp som skulle ha förfallit under 2007 (16). De belopp som mottogs fram till den 31 december 2006 bör därför anses vara godkända. Företagen hävdar att bestämmelserna i lagdekret nr 80/2005 i själva verket inte hade genomförts med avseende på dessa belopp.

| (51) | I fråga om rättspraxis enligt Deggendorf-domen förklarar ThyssenKrupp sin villighet att i princip återbetala stödet förutsatt att överenskommelse kan nås om beloppet. |
| --- | --- |

(51)

I fråga om rättspraxis enligt Deggendorf-domen förklarar ThyssenKrupp sin villighet att i princip återbetala stödet förutsatt att överenskommelse kan nås om beloppet.

V.   ITALIENS SYNPUNKTER

| (52) | Italien konstaterar att nationaliseringen av Ternis produktionstillgångar var ett undantag till nationaliseringslagens allmänna regel om att egenproducenter inte ska vara föremål för expropriering. Nationaliseringslagen från 1962 baserade sig på artikel 43 i den italienska grundlagen, enligt vilken vissa företag som tillhandahåller tjänster av uppenbart allmännyttig karaktär eller inom energisektorn kan överföras till staten genom expropriering, förutsatt att de får en kompensation. |
| --- | --- |

(52)

Italien konstaterar att nationaliseringen av Ternis produktionstillgångar var ett undantag till nationaliseringslagens allmänna regel om att egenproducenter inte ska vara föremål för expropriering. Nationaliseringslagen från 1962 baserade sig på artikel 43 i den italienska grundlagen, enligt vilken vissa företag som tillhandahåller tjänster av uppenbart allmännyttig karaktär eller inom energisektorn kan överföras till staten genom expropriering, förutsatt att de får en kompensation.

| (53) | Med avseende på kommissionens tvivel rörande möjligheten att expropriera tillgångar som tillhör ett statsägt företag konstaterar Italien att varken artikel 42 eller artikel 43 i grundlagen begränsar begreppet expropriering till privatägd egendom. Italien hävdar att exproprieringen av Società Ternis verksamhet inom elbranschen krävdes enligt lag, eftersom Terni kontrollerades av ett offentligt ekonomiskt organ (ente pubblico economico), som till åtskillnad från ett offentligt organ (ente pubblico) måste fungera enligt marknadsprinciper. I nationaliseringslagen föreskrivs inga kompensationer för företag som förvaltas av organ som är offentliga i strikt bemärkelse, men däremot nog för Terni med tanke på företagets annorlunda status och funktionssätt. |
| --- | --- |

(53)

Med avseende på kommissionens tvivel rörande möjligheten att expropriera tillgångar som tillhör ett statsägt företag konstaterar Italien att varken artikel 42 eller artikel 43 i grundlagen begränsar begreppet expropriering till privatägd egendom. Italien hävdar att exproprieringen av Società Ternis verksamhet inom elbranschen krävdes enligt lag, eftersom Terni kontrollerades av ett offentligt ekonomiskt organ (ente pubblico economico), som till åtskillnad från ett offentligt organ (ente pubblico) måste fungera enligt marknadsprinciper. I nationaliseringslagen föreskrivs inga kompensationer för företag som förvaltas av organ som är offentliga i strikt bemärkelse, men däremot nog för Terni med tanke på företagets annorlunda status och funktionssätt.

| (54) | I fråga om Ternis ägandestruktur understryker Italien att Terni var ett aktiebolag (società per azioni) med staten som huvudägare, samtidigt som ett stort antal privata investerare också hade innehav i företaget. Italien har inkommit med dokumentation som visar att Ternis kapital delvis även ägdes privat och att företaget var tecknat på börsen. |
| --- | --- |

(54)

I fråga om Ternis ägandestruktur understryker Italien att Terni var ett aktiebolag (società per azioni) med staten som huvudägare, samtidigt som ett stort antal privata investerare också hade innehav i företaget. Italien har inkommit med dokumentation som visar att Ternis kapital delvis även ägdes privat och att företaget var tecknat på börsen.

| (55) | Italien ansåg att om Terni fråntas samma rätt till skälig kompensation som övriga privata företag har, utgör detta ett brott mot principen om att inte ingripa i medlemsstaternas egendomsordning, som fastställts i artikel 295 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(55)

Italien ansåg att om Terni fråntas samma rätt till skälig kompensation som övriga privata företag har, utgör detta ett brott mot principen om att inte ingripa i medlemsstaternas egendomsordning, som fastställts i artikel 295 i EG-fördraget.

| (56) | Italien citerar ett antal domar från Corte di Cassazione och Consiglio di Stato där dessa domstolar bekräftar att Ternitariffen grundar sig på principen om att jämställa företaget med andra företag som har egenproduktion av el från förnybara källor, och att tariffen därför inte kan höjas genom tillägg som inte är tillämpliga på egenproducenter. |
| --- | --- |

(56)

Italien citerar ett antal domar från Corte di Cassazione och Consiglio di Stato där dessa domstolar bekräftar att Ternitariffen grundar sig på principen om att jämställa företaget med andra företag som har egenproduktion av el från förnybara källor, och att tariffen därför inte kan höjas genom tillägg som inte är tillämpliga på egenproducenter.

| (57) | I fråga om övriga elproducenter som också exproprierades konstaterar Italien att alla dessa, med undantag av Terni, var företag som enbart eller primärt verkade inom produktion, import eller leverans av el. Kompensationen från staten motsvarade i regel tillgångarnas marknadsvärde, som beräknades på olika sätt beroende på typen av företag. Som referens användes tillgångarnas bokförda nettovärde som sedan korrigerades med ett antal faktorer som Italien inte redogjorde för närmare. I fråga om vattenkraftproducenter tyder Italiens synpunkter på att den återstående koncessionsperioden hade en inverkan på hur kompensationen beräknades. |
| --- | --- |

(57)

I fråga om övriga elproducenter som också exproprierades konstaterar Italien att alla dessa, med undantag av Terni, var företag som enbart eller primärt verkade inom produktion, import eller leverans av el. Kompensationen från staten motsvarade i regel tillgångarnas marknadsvärde, som beräknades på olika sätt beroende på typen av företag. Som referens användes tillgångarnas bokförda nettovärde som sedan korrigerades med ett antal faktorer som Italien inte redogjorde för närmare. I fråga om vattenkraftproducenter tyder Italiens synpunkter på att den återstående koncessionsperioden hade en inverkan på hur kompensationen beräknades.

| (58) | Italien hävdar att båda de ursprungliga tariffordningarna – som utgjorde Ternis lagenliga kompensation för exproprieringen av företagets tillgångar – och förlängningarna av dem inte utgör statligt stöd. Som motivering för detta hänvisar Italien till ett antal domar enligt vilka vissa former av kompensationer till företag inte räknas som stöd (17), särskilt kompensation för skador och för allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

(58)

Italien hävdar att båda de ursprungliga tariffordningarna – som utgjorde Ternis lagenliga kompensation för exproprieringen av företagets tillgångar – och förlängningarna av dem inte utgör statligt stöd. Som motivering för detta hänvisar Italien till ett antal domar enligt vilka vissa former av kompensationer till företag inte räknas som stöd (17), särskilt kompensation för skador och för allmännyttiga tjänster.

| (59) | Vad gäller ett eventuellt godkännande av Ternitariffen som statligt stöd understryker Italien att lag 9/1991, i vilken den första förlängningen av tariffen fastställs, i god ordning anmäldes till kommissionen som i sin tur godkände lagen. De efterföljande förlängningarna av tariffen, som sammanföll med förlängningar av koncessionerna för vattenkraftsproducenter, följer samma logik som kommissionen inte gjorde några invändningar mot. Italien anser därför att Ternitariffen bör ses som en befintlig åtgärd som inte utgör stöd. |
| --- | --- |

(59)

Vad gäller ett eventuellt godkännande av Ternitariffen som statligt stöd understryker Italien att lag 9/1991, i vilken den första förlängningen av tariffen fastställs, i god ordning anmäldes till kommissionen som i sin tur godkände lagen. De efterföljande förlängningarna av tariffen, som sammanföll med förlängningar av koncessionerna för vattenkraftsproducenter, följer samma logik som kommissionen inte gjorde några invändningar mot. Italien anser därför att Ternitariffen bör ses som en befintlig åtgärd som inte utgör stöd.

| (60) | De italienska myndigheterna hävdar att Italien således alltid har handlat i god tro. Italien anmälde inte den ifrågasatta förlängningen av tariffordningen för Terni enligt artikel 88.3 eftersom Italien ansåg att det inte gällde statligt stöd. Italien understryker att kommissionen underrättades om åtgärden (rapport i november 2005 och skrivelse i februari 2006). |
| --- | --- |

(60)

De italienska myndigheterna hävdar att Italien således alltid har handlat i god tro. Italien anmälde inte den ifrågasatta förlängningen av tariffordningen för Terni enligt artikel 88.3 eftersom Italien ansåg att det inte gällde statligt stöd. Italien understryker att kommissionen underrättades om åtgärden (rapport i november 2005 och skrivelse i februari 2006).

| (61) | I fråga om de politiska motiveringarna bakom den andra förlängningen konstaterar Italien att tariffen är nödvändig för att etablera ett jämlikt spelfält mellan dessa energiintensiva företag som är verksamma Italien och deras konkurrenter i EU (18), som också får köpa el till lägre priser (tariff- eller avtalsbaserade) i väntan på att pågående infrastrukturprojekt inom elproduktion och eltransport slutförs. Om tariffen avskaffas skulle de berörda företagen omlokalisera sin verksamhet till länder utanför EU. Detta skulle oundvikligen leda till en industriell kris och allvarliga förluster av arbetstillfällen i de berörda regionerna. Italien anser därför att förlängningen av tariffen bör ses som en tillfällig lösning. Italien hänvisar till slutsatserna från högnivågruppen för konkurrenskraft, energi och miljö (19) enligt vilka en långsiktig lösning vore att förbättra förbindelser och infrastruktur och en lösning på medellång sikt vore långfristiga leveranskontrakt och partnerskap mellan kunder och energileverantörer/energiproducenter. |
| --- | --- |

(61)

I fråga om de politiska motiveringarna bakom den andra förlängningen konstaterar Italien att tariffen är nödvändig för att etablera ett jämlikt spelfält mellan dessa energiintensiva företag som är verksamma Italien och deras konkurrenter i EU (18), som också får köpa el till lägre priser (tariff- eller avtalsbaserade) i väntan på att pågående infrastrukturprojekt inom elproduktion och eltransport slutförs. Om tariffen avskaffas skulle de berörda företagen omlokalisera sin verksamhet till länder utanför EU. Detta skulle oundvikligen leda till en industriell kris och allvarliga förluster av arbetstillfällen i de berörda regionerna. Italien anser därför att förlängningen av tariffen bör ses som en tillfällig lösning. Italien hänvisar till slutsatserna från högnivågruppen för konkurrenskraft, energi och miljö (19) enligt vilka en långsiktig lösning vore att förbättra förbindelser och infrastruktur och en lösning på medellång sikt vore långfristiga leveranskontrakt och partnerskap mellan kunder och energileverantörer/energiproducenter.

| (62) | Rörande avsaknaden av överkompensation lämnar Italien nedan anförda synpunkter. Om Terni hade fått behålla sina produktionstillgångar hade företaget kunnat sälja en del av sin produktion till tredje parter och öka sin vinst. Den ekonomiska skadan för Terni berodde på kraftiga höjningar av elpriserna under årens lopp. Avregleringen av elmarknaderna är fortfarande ofullständig och har ännu inte lett till resultat i form av konkurrenskraftiga elpriser och därför kvarstår behovet av kompensationer till Terni. Terniföretagen betalar för närvarande ett pris (mellan 40 och 72 euro per MWh) som i stort sett motsvarar de elpriser som betalas av företag med en motsvarande förbrukningsprofil i EU. Om Terni hade fått behålla sina tillgångar skulle företaget betala mellan 5 och 7 euro per MWh egenproducerad el. Italien anser därför att tariffen inte inbegriper någon överkompensation. |
| --- | --- |

(62)

Rörande avsaknaden av överkompensation lämnar Italien nedan anförda synpunkter. Om Terni hade fått behålla sina produktionstillgångar hade företaget kunnat sälja en del av sin produktion till tredje parter och öka sin vinst. Den ekonomiska skadan för Terni berodde på kraftiga höjningar av elpriserna under årens lopp. Avregleringen av elmarknaderna är fortfarande ofullständig och har ännu inte lett till resultat i form av konkurrenskraftiga elpriser och därför kvarstår behovet av kompensationer till Terni. Terniföretagen betalar för närvarande ett pris (mellan 40 och 72 euro per MWh) som i stort sett motsvarar de elpriser som betalas av företag med en motsvarande förbrukningsprofil i EU. Om Terni hade fått behålla sina tillgångar skulle företaget betala mellan 5 och 7 euro per MWh egenproducerad el. Italien anser därför att tariffen inte inbegriper någon överkompensation.

| (63) | Italien har lämnat in en ”undersökning” som har genomförts av det privata konsultföretaget Energy Advisor S.r.l. på uppdrag av Terniföretagen. Syftet med undersökningen, som kanske hellre bör beskrivas som en enkel kalkyl eftersom den består av en tabell och några sidor med metodförklaringar, är att bedöma produktionstillgångarnas värde och jämföra värdet med den kumulativa fördel som Terni har fått genom tariffen. Undersökningen baserar sig på produktionstillgångarnas bokförda värde som har inflationsjusterats till år 2006. Därefter beräknas den nettofördel som Terni har fått genom tariffen. För perioden 1963–1999 jämförs i undersökningen den årliga elkostnaden för en jämförbar kund (alternativ 2) och de faktiska årskostnader som Terni betalar som ”egenproduktionskostnader” (alternativ 1). I beräkningarna antas att en jämförbar kund är en egenproducent av el (som inte behöver betala t.ex. värmepristillägg, sovrapprezzo termico). För perioden 2000–2006 beräknas förmånen av tariffen såsom skillnaden mellan de årskostnader som hade belastat Terni om tariffen skulle ha beräknats på grundval av företagets egna produktionskostnader (alternativ 1, som inte längre är möjligt efter reformen av tariffen) och de faktiska kostnader som belastade Terni enligt metoden med jämförbar kund (alternativ 2). Undersökningen ledde till följande resultat:






  a) | Aktualiserat värde (2006) på Ternis tillgångar: 1 687 745 045,19 euro. |
| --- | --- | --- |

(63)

Italien har lämnat in en ”undersökning” som har genomförts av det privata konsultföretaget Energy Advisor S.r.l. på uppdrag av Terniföretagen. Syftet med undersökningen, som kanske hellre bör beskrivas som en enkel kalkyl eftersom den består av en tabell och några sidor med metodförklaringar, är att bedöma produktionstillgångarnas värde och jämföra värdet med den kumulativa fördel som Terni har fått genom tariffen. Undersökningen baserar sig på produktionstillgångarnas bokförda värde som har inflationsjusterats till år 2006. Därefter beräknas den nettofördel som Terni har fått genom tariffen. För perioden 1963–1999 jämförs i undersökningen den årliga elkostnaden för en jämförbar kund (alternativ 2) och de faktiska årskostnader som Terni betalar som ”egenproduktionskostnader” (alternativ 1). I beräkningarna antas att en jämförbar kund är en egenproducent av el (som inte behöver betala t.ex. värmepristillägg, sovrapprezzo termico). För perioden 2000–2006 beräknas förmånen av tariffen såsom skillnaden mellan de årskostnader som hade belastat Terni om tariffen skulle ha beräknats på grundval av företagets egna produktionskostnader (alternativ 1, som inte längre är möjligt efter reformen av tariffen) och de faktiska kostnader som belastade Terni enligt metoden med jämförbar kund (alternativ 2). Undersökningen ledde till följande resultat:

a)

Aktualiserat värde (2006) på Ternis tillgångar: 1 687 745 045,19 euro.

| b) | Förmån av tariffen (värdet aktualiserat till 2006): 1 400 895 446,90 euro. |
| --- | --- |

b)

Förmån av tariffen (värdet aktualiserat till 2006): 1 400 895 446,90 euro.

| (64) | Undersökningen visar därför att det inte har förekommit någon överkompensation av Ternis förluster. En prospektiv beräkning av Ternis förmån av tariffen fram till 2010 tyder också på att det inte förekommer någon överkompensation. |
| --- | --- |

(64)

Undersökningen visar därför att det inte har förekommit någon överkompensation av Ternis förluster. En prospektiv beräkning av Ternis förmån av tariffen fram till 2010 tyder också på att det inte förekommer någon överkompensation.

| (65) | I fråga om EKGS-beslut nr 83/396 och domstolens utslag i mål C-99/92 lägger Italien fram nedan angivna förtydliganden. EKSG-beslutet gäller varken Cementir eller Nuova Terni, som aldrig har varit verksamma inom stålbranschen. EKSG-beslutet gällde förenligheten hos statligt stöd som hade beviljats i form av återbetalning av en komponent av tariffen, det så kallade värmepristillägget (sovrapprezzo termico), till anläggningen som tillhör Ternis ståltillverkning men som ligger i Lovere, i Lombardiet, inte i Terniområdet. Detta stöd kunde endast beviljas privata ståltillverkare. Enligt EKGS-beslutet kunde Lovereanläggningen inte få statligt stöd eftersom Terni ägdes av staten. Domstolens förhandsavgörande gällde frågan om eventuell diskriminering mellan privatägda och statsägda tillverkare. I förhandsavgörandet bekräftades EKGS-beslutet till den del att det inte var diskriminerande att ha olika stödåtgärder för privatägda och statsägda tillverkare. |
| --- | --- |

(65)

I fråga om EKGS-beslut nr 83/396 och domstolens utslag i mål C-99/92 lägger Italien fram nedan angivna förtydliganden. EKSG-beslutet gäller varken Cementir eller Nuova Terni, som aldrig har varit verksamma inom stålbranschen. EKSG-beslutet gällde förenligheten hos statligt stöd som hade beviljats i form av återbetalning av en komponent av tariffen, det så kallade värmepristillägget (sovrapprezzo termico), till anläggningen som tillhör Ternis ståltillverkning men som ligger i Lovere, i Lombardiet, inte i Terniområdet. Detta stöd kunde endast beviljas privata ståltillverkare. Enligt EKGS-beslutet kunde Lovereanläggningen inte få statligt stöd eftersom Terni ägdes av staten. Domstolens förhandsavgörande gällde frågan om eventuell diskriminering mellan privatägda och statsägda tillverkare. I förhandsavgörandet bekräftades EKGS-beslutet till den del att det inte var diskriminerande att ha olika stödåtgärder för privatägda och statsägda tillverkare.

| (66) | Terniföretagen hävdar därför att varken EKGS-beslutet eller domstolens utslag kan tillämpas på det berörda fallet eftersom de gäller värmepristillägg som hade ålagts Lovereanläggningen, inte den allmänna specialtariff som hade beviljats de tre anläggningarna i Terniområdet. |
| --- | --- |

(66)

Terniföretagen hävdar därför att varken EKGS-beslutet eller domstolens utslag kan tillämpas på det berörda fallet eftersom de gäller värmepristillägg som hade ålagts Lovereanläggningen, inte den allmänna specialtariff som hade beviljats de tre anläggningarna i Terniområdet.

| (67) | Italien understryker också att den ifrågasatta förlängningen av tariffen enligt artikel 11.11 i lag nr 80/2005 hör samman med ett omfattande investeringsprogram som ThyssenKrupp genomför i industriområdet Terni-Narni. Investeringsprogrammet är avsett att ge ny produktionskapacitet i området. Tariffen är därför avsedd som en tillfällig lösning tills den nya produktionskapaciteten är tillgänglig, och om den avskaffas så äventyras de investeringar som för närvarande genomförs. |
| --- | --- |

(67)

Italien understryker också att den ifrågasatta förlängningen av tariffen enligt artikel 11.11 i lag nr 80/2005 hör samman med ett omfattande investeringsprogram som ThyssenKrupp genomför i industriområdet Terni-Narni. Investeringsprogrammet är avsett att ge ny produktionskapacitet i området. Tariffen är därför avsedd som en tillfällig lösning tills den nya produktionskapaciteten är tillgänglig, och om den avskaffas så äventyras de investeringar som för närvarande genomförs.

| (68) | I fråga om Cassa Conguaglios karaktär och roll konstaterar Italien att företaget är en rent teknisk mellanhand vars roll begränsar sig till att samla in och omdirigera penningflöden. Cassa Conguaglio kan inte påverka tariffens storlek och har ingen kontroll över medlen. Italien anser därför att a) de medel som Cassa Conguaglio hanterar inte utgör statliga medel, med stöd av domstolens rättspraxis (20) och att b) de ändringar som har gjorts i förvaltningen av specialtarifferna med Cassa Conguaglios inblandning 2004 inte har någon inverkan på huruvida tariffen har en kompensatorisk karaktär eller inte. |
| --- | --- |

(68)

I fråga om Cassa Conguaglios karaktär och roll konstaterar Italien att företaget är en rent teknisk mellanhand vars roll begränsar sig till att samla in och omdirigera penningflöden. Cassa Conguaglio kan inte påverka tariffens storlek och har ingen kontroll över medlen. Italien anser därför att a) de medel som Cassa Conguaglio hanterar inte utgör statliga medel, med stöd av domstolens rättspraxis (20) och att b) de ändringar som har gjorts i förvaltningen av specialtarifferna med Cassa Conguaglios inblandning 2004 inte har någon inverkan på huruvida tariffen har en kompensatorisk karaktär eller inte.

| (69) | I fråga om rättspraxis enligt Deggendorf-domen konstaterar Italien att det pågår en återvinning av medel från ThyssenKrupp som har avsatt 865 538 euro på ett spärrat konto i väntan på den slutliga återbetalningen som i sin tur väntar på att överenskommelse nås rörande beloppet. |
| --- | --- |

(69)

I fråga om rättspraxis enligt Deggendorf-domen konstaterar Italien att det pågår en återvinning av medel från ThyssenKrupp som har avsatt 865 538 euro på ett spärrat konto i väntan på den slutliga återbetalningen som i sin tur väntar på att överenskommelse nås rörande beloppet.

VI.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

| (70) | Statligt beviljade kompensationer för expropriering av tillgångar anses i regel inte utgöra statligt stöd. Vid bedömning av denna stödåtgärd är det därför viktigt att först få klarhet i huruvida överföringen av Società Ternis elkraftstillgångar till ENEL gav upphov till en kompensationsskyldighet eller om överföringen ska ses som en ren omorganisering av allmänna medel. Om slutledningen blir att kompensationen var motiverad, måste kommissionen slå fast fram till vilket datum och/eller vilket belopp den förmånliga tariffen för Terni kan anses motsvara en kompenserande åtgärd. |
| --- | --- |

(70)

Statligt beviljade kompensationer för expropriering av tillgångar anses i regel inte utgöra statligt stöd. Vid bedömning av denna stödåtgärd är det därför viktigt att först få klarhet i huruvida överföringen av Società Ternis elkraftstillgångar till ENEL gav upphov till en kompensationsskyldighet eller om överföringen ska ses som en ren omorganisering av allmänna medel. Om slutledningen blir att kompensationen var motiverad, måste kommissionen slå fast fram till vilket datum och/eller vilket belopp den förmånliga tariffen för Terni kan anses motsvara en kompenserande åtgärd.

| (71) | När Società Ternis vattenkraftstillgångar år 1962 överfördes till ENEL var Società Terni ett statsägt företag som kontrollerades av ett offentligt ekonomiskt organ (ente pubblico economico). De italienska myndigheterna konstaterar att sådana företag måste förvaltas enligt marknadsprinciper. Staten var största aktieinnehavare i Società Terni men delar av kapitalet innehades också av privata investerare och företaget var tecknat på börsen. I nationaliseringslagen föreskrivs inte kompensationer för strikt offentliga organ (enti pubblici), men däremot nog för offentliga ekonomiska organ (enti pubblici economici) såsom Società Terni. Detta ger en hänvisning om att företagen fungerar enligt skilda principer. Dessutom gäller att andra företag som endast producerade el exproprierades under samma period och dessa företag erhöll kompensation (om än på grundval av andra kriterier). |
| --- | --- |

(71)

När Società Ternis vattenkraftstillgångar år 1962 överfördes till ENEL var Società Terni ett statsägt företag som kontrollerades av ett offentligt ekonomiskt organ (ente pubblico economico). De italienska myndigheterna konstaterar att sådana företag måste förvaltas enligt marknadsprinciper. Staten var största aktieinnehavare i Società Terni men delar av kapitalet innehades också av privata investerare och företaget var tecknat på börsen. I nationaliseringslagen föreskrivs inte kompensationer för strikt offentliga organ (enti pubblici), men däremot nog för offentliga ekonomiska organ (enti pubblici economici) såsom Società Terni. Detta ger en hänvisning om att företagen fungerar enligt skilda principer. Dessutom gäller att andra företag som endast producerade el exproprierades under samma period och dessa företag erhöll kompensation (om än på grundval av andra kriterier).

| (72) | Kommissionen noterar att överföringen av Società Ternis tillgångar utan motsvarande kompensation skulle ha skadat företagets intressen, särskilt med tanke på de privata aktieägarna. Mot bakgrund av principen om jämlik behandling av privatägda och offentligt ägda företag och även med tanke på behovet att skydda Società Ternis privata aktieägares konstitutionella intressen, anser kommissionen att Italiens beslut att behandla Terni på samma sätt som ett privatägt företag i samma ställning och bevilja kompensation för överföringen av företagets tillgångar, kan anses vara motiverat. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen noterar att överföringen av Società Ternis tillgångar utan motsvarande kompensation skulle ha skadat företagets intressen, särskilt med tanke på de privata aktieägarna. Mot bakgrund av principen om jämlik behandling av privatägda och offentligt ägda företag och även med tanke på behovet att skydda Società Ternis privata aktieägares konstitutionella intressen, anser kommissionen att Italiens beslut att behandla Terni på samma sätt som ett privatägt företag i samma ställning och bevilja kompensation för överföringen av företagets tillgångar, kan anses vara motiverat.

| (73) | År 1962 beslöt Italien att inte kompensera Società Terni med ett fast belopp baserat på de exproprierade tillgångarnas marknadsvärde (i motsats till vad som gjordes i fråga om företag som endast producerade el). I stället fick företaget kompensation i form av en fastställd volym el till samma pris som företaget skulle ha betalat om det hade fått behålla sina produktionstillgångar. Det bör noteras att denna metod kan motiveras ekonomiskt – att hantera Società Terni som en ”virtuell egenproducent” gav den fördelen att risken för ytterligare skador som med tiden kunde ha åsamkats Terni kunde elimineras, t.ex. stigande elpriser. |
| --- | --- |

(73)

År 1962 beslöt Italien att inte kompensera Società Terni med ett fast belopp baserat på de exproprierade tillgångarnas marknadsvärde (i motsats till vad som gjordes i fråga om företag som endast producerade el). I stället fick företaget kompensation i form av en fastställd volym el till samma pris som företaget skulle ha betalat om det hade fått behålla sina produktionstillgångar. Det bör noteras att denna metod kan motiveras ekonomiskt – att hantera Società Terni som en ”virtuell egenproducent” gav den fördelen att risken för ytterligare skador som med tiden kunde ha åsamkats Terni kunde elimineras, t.ex. stigande elpriser.

| (74) | Kommissionen kan godta metodens princip. Däremot kan kompensationen för en expropriering inte bestå av en stödordning utan ett definierat slut, utan kompensationen måste fastställas på ett klart och förutsägbart sätt när exproprieringen görs och det berörda företaget måste ges möjlighet att bestrida det föreslagna beloppet. Efter att kompensationspaketet har godtagits kan det inte längre tas upp på nytt i ett senare skede. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen kan godta metodens princip. Däremot kan kompensationen för en expropriering inte bestå av en stödordning utan ett definierat slut, utan kompensationen måste fastställas på ett klart och förutsägbart sätt när exproprieringen görs och det berörda företaget måste ges möjlighet att bestrida det föreslagna beloppet. Efter att kompensationspaketet har godtagits kan det inte längre tas upp på nytt i ett senare skede.

| (75) | I det berörda fallet berodde kompensationens totalbelopp på tariffordningens tidslängd. Enligt det ursprungliga kompensationspaketet som erbjöds av de italienska myndigheterna skulle tariffen tillämpas under minst trettio år och skulle således avslutas år 1992. Società Terni kunde ha bestridit denna mekanism enligt nationaliseringslagen om företaget hade ansett att ordningen var otillräcklig (21), men företaget valde att inte göra detta. |
| --- | --- |

(75)

I det berörda fallet berodde kompensationens totalbelopp på tariffordningens tidslängd. Enligt det ursprungliga kompensationspaketet som erbjöds av de italienska myndigheterna skulle tariffen tillämpas under minst trettio år och skulle således avslutas år 1992. Società Terni kunde ha bestridit denna mekanism enligt nationaliseringslagen om företaget hade ansett att ordningen var otillräcklig (21), men företaget valde att inte göra detta.

| (76) | Kommissionen har utvärderat om den ursprungliga kompensationsordningen kan anses vara lämplig med tanke på ordningens mekanism och tidslängd. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen har utvärderat om den ursprungliga kompensationsordningen kan anses vara lämplig med tanke på ordningens mekanism och tidslängd.

| (77) | I Italien krävs en koncession för att få driva ett vattenkraftverk. Koncessionens tidslängd anpassas så att företaget kan återbetala investeringen. När koncessionen löper ut förlorar företaget i princip rätten att utnyttja tillgångarna. I fråga om kompensationsmetoden för Terni var det ekonomiskt sett motiverat att tillhandahållandet av el till produktionspris inte ska pågå längre än den återstående tiden av koncessionsperioden. Detta verkar också ha varit motiveringen bakom den ursprungliga bestämmelsen i den italienska lagstiftningen om att begränsa den förmånliga tariffen till 1992. Ternis koncession skulle ha löpt ut redan några år tidigare, men det är tänkbart att de italienska myndigheterna avsåg att låta Ternitariffen löpa ut samtidigt som koncessionerna för vattenkraft i Italien allmänt löpte ut år 1992. Dessutom hade Società Terni beviljats en särskilt lång koncession (60 år i stället för 30) och företaget hade därför vid tidpunkten för exproprieringen haft trettio år på sig att återbetala investeringen. |
| --- | --- |

(77)

I Italien krävs en koncession för att få driva ett vattenkraftverk. Koncessionens tidslängd anpassas så att företaget kan återbetala investeringen. När koncessionen löper ut förlorar företaget i princip rätten att utnyttja tillgångarna. I fråga om kompensationsmetoden för Terni var det ekonomiskt sett motiverat att tillhandahållandet av el till produktionspris inte ska pågå längre än den återstående tiden av koncessionsperioden. Detta verkar också ha varit motiveringen bakom den ursprungliga bestämmelsen i den italienska lagstiftningen om att begränsa den förmånliga tariffen till 1992. Ternis koncession skulle ha löpt ut redan några år tidigare, men det är tänkbart att de italienska myndigheterna avsåg att låta Ternitariffen löpa ut samtidigt som koncessionerna för vattenkraft i Italien allmänt löpte ut år 1992. Dessutom hade Società Terni beviljats en särskilt lång koncession (60 år i stället för 30) och företaget hade därför vid tidpunkten för exproprieringen haft trettio år på sig att återbetala investeringen.

| (78) | Slutledningsvis konstaterar kommissionen att det ursprungliga kompensationspaketet var skäligt och på inget sätt olagligt. |
| --- | --- |

(78)

Slutledningsvis konstaterar kommissionen att det ursprungliga kompensationspaketet var skäligt och på inget sätt olagligt.

| (79) | Den väsentliga frågan i detta sammanhang är huruvida de upprepade förlängningarna av tariffordningen kan anses utgöra en del av kompensationen. Kommissionen anser att så inte är fallet. När staten exproprierar fastställer den på förhand ett absolut kompensationsbelopp eller, som i det aktuella fallet, en kompensationsmekanism. Alla senare justeringar av belopp eller mekanismer innebär oundvikligen en ändring av åtgärdens karaktär, dvs. åtgärden kan inte längre anses vara kompensatorisk till den del den avviker från den ursprungliga ordningen. Att godkänna motsatsen skulle leda till att denna typ av åtgärder inte längre omfattas av kontrollen av statligt stöd. |
| --- | --- |

(79)

Den väsentliga frågan i detta sammanhang är huruvida de upprepade förlängningarna av tariffordningen kan anses utgöra en del av kompensationen. Kommissionen anser att så inte är fallet. När staten exproprierar fastställer den på förhand ett absolut kompensationsbelopp eller, som i det aktuella fallet, en kompensationsmekanism. Alla senare justeringar av belopp eller mekanismer innebär oundvikligen en ändring av åtgärdens karaktär, dvs. åtgärden kan inte längre anses vara kompensatorisk till den del den avviker från den ursprungliga ordningen. Att godkänna motsatsen skulle leda till att denna typ av åtgärder inte längre omfattas av kontrollen av statligt stöd.

| (80) | En medlemsstat kan dock anmäla till kommissionen om sina avsikter att bevilja ytterligare förmåner till ett exproprierat företag. Kommissionen granskar en sådan anmälan individuellt och mot bakgrund av reglerna om statligt stöd med beaktande av de särskilda omständigheter som gäller. |
| --- | --- |

(80)

En medlemsstat kan dock anmäla till kommissionen om sina avsikter att bevilja ytterligare förmåner till ett exproprierat företag. Kommissionen granskar en sådan anmälan individuellt och mot bakgrund av reglerna om statligt stöd med beaktande av de särskilda omständigheter som gäller.

| (81) | I den undersökning som beskrivs i skäl 63 hävdas att den kompensation som under flera år beviljades Società Terni och dess efterträdare inte helt motsvarade de exproprierade tillgångarnas marknadsvärde, att det därför inte förekom någon överkompensation och att mottagarna i verkligheten inte har erhållit några fördelar. |
| --- | --- |

(81)

I den undersökning som beskrivs i skäl 63 hävdas att den kompensation som under flera år beviljades Società Terni och dess efterträdare inte helt motsvarade de exproprierade tillgångarnas marknadsvärde, att det därför inte förekom någon överkompensation och att mottagarna i verkligheten inte har erhållit några fördelar.

| (82) | Som en preliminär anmärkning vill kommissionen understryka att en analys av skäligheten hos en kompensatorisk mekanism endast kan genomföras på förhand, vilket skulle ha varit vid tidpunkten för exproprieringen. I det sammanhanget bör noteras att de italienska myndigheterna hade valt en mekanism vars syfte var att Società Terni skulle få samma ställning som företaget hade haft om kraftverket inte hade exproprierats, genom att ge företaget tillgång till el till självkostnadspris under koncessionens löptid. Det är därför svårt att följa argumentet om att Terni genom detta arrangemang hade fått mindre än vad företaget legitimt hade rätt till. Kommissionen konstaterar också att även om undersökningens resultat skulle ha motiverats (vilket inte var fallet, som framgår av skälen 88–92, skulle denna omständighet sakna betydelse när det gäller att fastställa huruvida tariffen medförde en fördel för mottagarna. |
| --- | --- |

(82)

Som en preliminär anmärkning vill kommissionen understryka att en analys av skäligheten hos en kompensatorisk mekanism endast kan genomföras på förhand, vilket skulle ha varit vid tidpunkten för exproprieringen. I det sammanhanget bör noteras att de italienska myndigheterna hade valt en mekanism vars syfte var att Società Terni skulle få samma ställning som företaget hade haft om kraftverket inte hade exproprierats, genom att ge företaget tillgång till el till självkostnadspris under koncessionens löptid. Det är därför svårt att följa argumentet om att Terni genom detta arrangemang hade fått mindre än vad företaget legitimt hade rätt till. Kommissionen konstaterar också att även om undersökningens resultat skulle ha motiverats (vilket inte var fallet, som framgår av skälen 88–92, skulle denna omständighet sakna betydelse när det gäller att fastställa huruvida tariffen medförde en fördel för mottagarna.

| (83) | Här bör påpekas att Italien vid tidpunkten för exproprieringen kunde ha valt att kompensera Terni med ett fast belopp på grundval av de exproprierade tillgångarnas värde. Italien valde dock en annorlunda metod, som gick ut på att Società Terni behandlades som en virtuell egenproducent. Metoden uppfyllde alla ekonomiska kriterier och det är inom denna referensram som förekomsten av en fördel ska utvärderas. Utifrån detta synsätt måste konstateras att fram till den ursprungliga tariffordningens utgångsdatum (och endast fram till detta datum) erhöll mottagarna inte någon fördel. Denna slutsats kan inte ifrågasättas med stöd av beräkningar om alternativa fördelar och förluster, särskilt när beräkningarna genomförs i efterhand. |
| --- | --- |

(83)

Här bör påpekas att Italien vid tidpunkten för exproprieringen kunde ha valt att kompensera Terni med ett fast belopp på grundval av de exproprierade tillgångarnas värde. Italien valde dock en annorlunda metod, som gick ut på att Società Terni behandlades som en virtuell egenproducent. Metoden uppfyllde alla ekonomiska kriterier och det är inom denna referensram som förekomsten av en fördel ska utvärderas. Utifrån detta synsätt måste konstateras att fram till den ursprungliga tariffordningens utgångsdatum (och endast fram till detta datum) erhöll mottagarna inte någon fördel. Denna slutsats kan inte ifrågasättas med stöd av beräkningar om alternativa fördelar och förluster, särskilt när beräkningarna genomförs i efterhand.

| (84) | Med en annorlunda retrospektiv metod (ex-post) fås motstridiga eller t.o.m. ologiska resultat, vilket framgår av nedan anförda exempel. Utifrån ett antagande om att stödmottagarna på grund av kraftigt höjda elpriser erhöll belopp som redan inom de första 10 åren av tariffordningen överskred Ternitillgångarnas marknadsvärde skulle slutledningen enligt den metod som används i undersökningen vara att det förekom en överkompensation, även om exproprieringspaketet utgick från att tariffen skulle tillämpas i 30 år. Detta vore uppenbart fel, eftersom ett sådant resonemang inte beaktar avsikten med den ursprungliga ordningen. Samma måste konstateras om det motsatta fallet, dvs. om man antar att de belopp som erhölls inte räckte till för att täcka tillgångarnas värde. |
| --- | --- |

(84)

Med en annorlunda retrospektiv metod (ex-post) fås motstridiga eller t.o.m. ologiska resultat, vilket framgår av nedan anförda exempel. Utifrån ett antagande om att stödmottagarna på grund av kraftigt höjda elpriser erhöll belopp som redan inom de första 10 åren av tariffordningen överskred Ternitillgångarnas marknadsvärde skulle slutledningen enligt den metod som används i undersökningen vara att det förekom en överkompensation, även om exproprieringspaketet utgick från att tariffen skulle tillämpas i 30 år. Detta vore uppenbart fel, eftersom ett sådant resonemang inte beaktar avsikten med den ursprungliga ordningen. Samma måste konstateras om det motsatta fallet, dvs. om man antar att de belopp som erhölls inte räckte till för att täcka tillgångarnas värde.

| (85) | Dessutom är det helt otänkbart att i samband med en expropriering göra en omkalkylering av fördelar och förluster i efterhand. Det exproprierade företagets ekonomiska resultat på lång sikt kan inte förutspås vid exproprieringen och kan därför inte vara föremål för granskning flera årtionden senare i syfte att motivera ytterligare kompensation. |
| --- | --- |

(85)

Dessutom är det helt otänkbart att i samband med en expropriering göra en omkalkylering av fördelar och förluster i efterhand. Det exproprierade företagets ekonomiska resultat på lång sikt kan inte förutspås vid exproprieringen och kan därför inte vara föremål för granskning flera årtionden senare i syfte att motivera ytterligare kompensation.

| (86) | Undersökningen kan därför anses vara betydelselös och måste förkastas. |
| --- | --- |

(86)

Undersökningen kan därför anses vara betydelselös och måste förkastas.

| (87) | Kommissionen har ändå undersökt undersökningens uppgifter och resultat. Resultatet av denna analys är att undersökningsmetoden har brister. Som anförs nedan, innebär metoden en systematisk undervärdering av tariffens fördelar för Terniföretagen och med största sannolikhet en övervärdering av de exproprierade tillgångarna. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen har ändå undersökt undersökningens uppgifter och resultat. Resultatet av denna analys är att undersökningsmetoden har brister. Som anförs nedan, innebär metoden en systematisk undervärdering av tariffens fördelar för Terniföretagen och med största sannolikhet en övervärdering av de exproprierade tillgångarna.

| (88) | För beräkning av tariffens fördelar under perioden 1963–1999 jämförs i undersökningen det pris som Terni har betalt (alternativ 1 – kostnaden för egenproducerad el) med det ordinarie pris som en jämförbar kund har betalt, dvs. en egenproducent som var befriad från vissa komponenter i tariffen (alternativ 2). Fördelen beräknas således som skillnaden mellan de två alternativa förmånliga ordningar som planerats som kompensation för Terni. Kommissionen noterar att tariffens fördel borde ha beräknats genom att jämföra Ternitariffen med den ordinarie tariff som betalas av ett företag som inte är egenproducent och som har Ternis förbrukningsprofil. Det betyder att Ternitariffens fördel underskattas i undersökningen. |
| --- | --- |

(88)

För beräkning av tariffens fördelar under perioden 1963–1999 jämförs i undersökningen det pris som Terni har betalt (alternativ 1 – kostnaden för egenproducerad el) med det ordinarie pris som en jämförbar kund har betalt, dvs. en egenproducent som var befriad från vissa komponenter i tariffen (alternativ 2). Fördelen beräknas således som skillnaden mellan de två alternativa förmånliga ordningar som planerats som kompensation för Terni. Kommissionen noterar att tariffens fördel borde ha beräknats genom att jämföra Ternitariffen med den ordinarie tariff som betalas av ett företag som inte är egenproducent och som har Ternis förbrukningsprofil. Det betyder att Ternitariffens fördel underskattas i undersökningen.

| (89) | För perioden 2000–2006 antas återigen fördelen bestå av skillnaden mellan två förmånliga ordningar, med den enda skillnaden att det pris som Terni betalar motsvarar alternativ 2 (dvs. inte längre alternativ 1 som inte kunde tillämpas efter reformen av tariffen). När denna metod används visar det sig att fördelen för vissa år t.o.m. blir negativ, vilket demonstrerar metodens brister med tanke på att Terniföretagen alltid har betalat enligt en tariff som ligger under marknadspriset. För denna period borde fördelen av tariffen helt enkelt ha motsvarat den kompensatoriska del som betalades av Cassa Conguaglio. Fördelen är därför, återigen, betydligt underuppskattad. |
| --- | --- |

(89)

För perioden 2000–2006 antas återigen fördelen bestå av skillnaden mellan två förmånliga ordningar, med den enda skillnaden att det pris som Terni betalar motsvarar alternativ 2 (dvs. inte längre alternativ 1 som inte kunde tillämpas efter reformen av tariffen). När denna metod används visar det sig att fördelen för vissa år t.o.m. blir negativ, vilket demonstrerar metodens brister med tanke på att Terniföretagen alltid har betalat enligt en tariff som ligger under marknadspriset. För denna period borde fördelen av tariffen helt enkelt ha motsvarat den kompensatoriska del som betalades av Cassa Conguaglio. Fördelen är därför, återigen, betydligt underuppskattad.

| (90) | En annan brist i undersökningen gäller tillgångarnas värde. I undersökningen har tillgångarnas bokföringsvärde beräknats som en enkel skillnad mellan posten ”anläggningar och maskiner” i Ternis budget för 1962 (året före nationaliseringen) och samma post följande år. Här bör för det första noteras att det inte finns något konkret bevis på att skillnaden endast kan tillskrivas förlusten av vattenkraftverket. Dock gäller att även om man skulle godta bokföringsvärdet, skulle undersökningens metod ändå ha sina brister. Som Italien har konstaterat är det faktiska värdet för ett vattenkraftverk vid en expropriering kopplat till den tillhörande koncessionens återstående löptid (22). Anläggningens bokföringsvärde borde därför ha justerats med tanke på detta. I undersökningen har bokföringsvärdet aktualiserats till 2006 genom en enkel inflationsjustering. Det finns således faktorer som tyder på att tillgångarnas värde överskattas i undersökningen. |
| --- | --- |

(90)

En annan brist i undersökningen gäller tillgångarnas värde. I undersökningen har tillgångarnas bokföringsvärde beräknats som en enkel skillnad mellan posten ”anläggningar och maskiner” i Ternis budget för 1962 (året före nationaliseringen) och samma post följande år. Här bör för det första noteras att det inte finns något konkret bevis på att skillnaden endast kan tillskrivas förlusten av vattenkraftverket. Dock gäller att även om man skulle godta bokföringsvärdet, skulle undersökningens metod ändå ha sina brister. Som Italien har konstaterat är det faktiska värdet för ett vattenkraftverk vid en expropriering kopplat till den tillhörande koncessionens återstående löptid (22). Anläggningens bokföringsvärde borde därför ha justerats med tanke på detta. I undersökningen har bokföringsvärdet aktualiserats till 2006 genom en enkel inflationsjustering. Det finns således faktorer som tyder på att tillgångarnas värde överskattas i undersökningen.

| (91) | Som slutsats konstateras att undersökningen kan förkastas i sin helhet. |
| --- | --- |

(91)

Som slutsats konstateras att undersökningen kan förkastas i sin helhet.

| (92) | I fråga om förlängningarna av Ternitariffen uppfattar kommissionen att de var avsedda att motsvara de förnyelser av koncessioner som beviljades andra vattenkraftsproducenter. Vid exproprieringen var dock denna motsvarighet, som utgör grunden för den kompensatoriska mekanismen, endast planerad för trettio år, inte för obegränsad tid. Därför och av de orsaker som anförs i skälen 73–78, har dessa förlängningar inte någon kompensatorisk karaktär. |
| --- | --- |

(92)

I fråga om förlängningarna av Ternitariffen uppfattar kommissionen att de var avsedda att motsvara de förnyelser av koncessioner som beviljades andra vattenkraftsproducenter. Vid exproprieringen var dock denna motsvarighet, som utgör grunden för den kompensatoriska mekanismen, endast planerad för trettio år, inte för obegränsad tid. Därför och av de orsaker som anförs i skälen 73–78, har dessa förlängningar inte någon kompensatorisk karaktär.

| (93) | Denna slutsats är ännu tydligare när det gäller den andra förlängningen av tariffen. Förlängningen avbröt en avvecklingsmekanism som var avsedd att underlätta företagens övergång till full tariff, vilket tydde på att de italienska myndigheterna ansåg att företagen hade fått full kompensation. De facto har Italien på ett omfattande sätt redogjort för faktorerna som ledde till den andra förlängningen och som enbart hörde samman med den industriella politiken (se Italiens synpunkter i skäl 61). |
| --- | --- |

(93)

Denna slutsats är ännu tydligare när det gäller den andra förlängningen av tariffen. Förlängningen avbröt en avvecklingsmekanism som var avsedd att underlätta företagens övergång till full tariff, vilket tydde på att de italienska myndigheterna ansåg att företagen hade fått full kompensation. De facto har Italien på ett omfattande sätt redogjort för faktorerna som ledde till den andra förlängningen och som enbart hörde samman med den industriella politiken (se Italiens synpunkter i skäl 61).

| (94) | Mot bakgrund av det ovan anförda konstaterar kommissionen att Ternitariffen kan anses ha en kompensatorisk karaktär fram till 1992, dvs. att tariffen fram till denna tidpunkt inte utgör statligt stöd. Alla efterföljande förlängningar av tariffen måste dock granskas mot bakgrund av reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(94)

Mot bakgrund av det ovan anförda konstaterar kommissionen att Ternitariffen kan anses ha en kompensatorisk karaktär fram till 1992, dvs. att tariffen fram till denna tidpunkt inte utgör statligt stöd. Alla efterföljande förlängningar av tariffen måste dock granskas mot bakgrund av reglerna för statligt stöd.

| (95) | Kommissionen har därför utvärderat huruvida den förmånliga tariff som beviljades Terniföretagen efter 1992, särskilt från och med den 1 januari 2005 som är datum för ikraftträdande av artikel 11.11 i lag nr 80/2005, och som är föremål för detta förfarande, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen har därför utvärderat huruvida den förmånliga tariff som beviljades Terniföretagen efter 1992, särskilt från och med den 1 januari 2005 som är datum för ikraftträdande av artikel 11.11 i lag nr 80/2005, och som är föremål för detta förfarande, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (96) | Härvid noterar kommissionen Italiens förklaringar om att EKSG-beslut nr 83/396 och domstolens utslag i mål C-99/92 inte är tillämpliga. Kommissionen medger att dessa beslut inte har någon betydelse för utvärderingen av karaktären av statligt stöd i fråga om den tariff som beviljades de tre anläggningarna i Terniområdet. |
| --- | --- |

(96)

Härvid noterar kommissionen Italiens förklaringar om att EKSG-beslut nr 83/396 och domstolens utslag i mål C-99/92 inte är tillämpliga. Kommissionen medger att dessa beslut inte har någon betydelse för utvärderingen av karaktären av statligt stöd i fråga om den tariff som beviljades de tre anläggningarna i Terniområdet.

| (97) | En åtgärd utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om den kumulativt uppfyller följande villkor: a) den medför en fördel för mottagaren, b) den beviljas av staten eller med statliga medel och kan tillskrivas staten, c) den är selektiv och d) den påverkar handeln inom gemenskapen och hotar att snedvrida konkurrensen inom EU. |
| --- | --- |

(97)

En åtgärd utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget om den kumulativt uppfyller följande villkor: a) den medför en fördel för mottagaren, b) den beviljas av staten eller med statliga medel och kan tillskrivas staten, c) den är selektiv och d) den påverkar handeln inom gemenskapen och hotar att snedvrida konkurrensen inom EU.

| (98) | Mot bakgrund av det resonemang som förs i skälen 73–94 har kommissionen dragit slutsatsen att den förmånliga tariffen för Terni inte utgjorde någon fördel för mottagarna under den ursprungliga kompensationsperioden, dvs. fram till 1992. För att få klarhet i huruvida det förekommer en fördel behöver utvärderingen därför endast omfatta förlängningarna av tariffen. |
| --- | --- |

(98)

Mot bakgrund av det resonemang som förs i skälen 73–94 har kommissionen dragit slutsatsen att den förmånliga tariffen för Terni inte utgjorde någon fördel för mottagarna under den ursprungliga kompensationsperioden, dvs. fram till 1992. För att få klarhet i huruvida det förekommer en fördel behöver utvärderingen därför endast omfatta förlängningarna av tariffen.

| (99) | Det kan inte finnas något tvivel om att tillgång till el till priser som är lägre än ordinarie elpriser utgör en klar ekonomisk fördel för mottagarna, som därmed har lägre produktionskostnader och starkare konkurrensställning. |
| --- | --- |

(99)

Det kan inte finnas något tvivel om att tillgång till el till priser som är lägre än ordinarie elpriser utgör en klar ekonomisk fördel för mottagarna, som därmed har lägre produktionskostnader och starkare konkurrensställning.

| (100) | Eftersom den särskilda tariffordningen endast gäller för Ternigruppen är åtgärden selektiv. |
| --- | --- |

(100)

Eftersom den särskilda tariffordningen endast gäller för Ternigruppen är åtgärden selektiv.

| (101) | I fråga om finansiering med statens medel bör noteras att från och med 2002 överförs den finansiella belastningen på grund av tariffen till alla elförbrukare i Italien genom en skatteliknande avgift som samlas in av Cassa Conguaglio via eltariffens A4-komponent. Avgiften är obligatorisk eftersom den åläggs genom ett beslut från el- och gasmyndigheten AEEG som genomför nationell lagstiftning. Cassa Conguaglio är ett offentligt organ som har inrättats genom lag och som genomför sina uppdrag med stöd av exakta anvisningar i AEEG-beslutet och relevanta bestämmelser i lagar och förordningar. |
| --- | --- |

(101)

I fråga om finansiering med statens medel bör noteras att från och med 2002 överförs den finansiella belastningen på grund av tariffen till alla elförbrukare i Italien genom en skatteliknande avgift som samlas in av Cassa Conguaglio via eltariffens A4-komponent. Avgiften är obligatorisk eftersom den åläggs genom ett beslut från el- och gasmyndigheten AEEG som genomför nationell lagstiftning. Cassa Conguaglio är ett offentligt organ som har inrättats genom lag och som genomför sina uppdrag med stöd av exakta anvisningar i AEEG-beslutet och relevanta bestämmelser i lagar och förordningar.

| (102) | Enligt etablerad rättspraxis utgör intäkterna från en avgift som är obligatorisk enligt nationell lag och som betalas till ett offentligt organ som har inrättats genom lag, statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget när intäkterna är öronmärkta för finansiering av en åtgärd som uppfyller de övriga villkoren i samma artikel (23). |
| --- | --- |

(102)

Enligt etablerad rättspraxis utgör intäkterna från en avgift som är obligatorisk enligt nationell lag och som betalas till ett offentligt organ som har inrättats genom lag, statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget när intäkterna är öronmärkta för finansiering av en åtgärd som uppfyller de övriga villkoren i samma artikel (23).

| (103) | I skäl 68 hänvisar Italien till Pearle-domen (24) som motivering för sitt påstående om att medlen som går via Cassa Conguaglio inte utgör statligt stöd. I Pearle-domen fastställde domstolen att intäkterna från en avgift som överförs via ett offentligt organ under vissa, exakt definierade omständigheter inte utgör statliga medel. I fallet Pearle finansierades åtgärderna helt och hållet av en ekonomisk sektor, på initiativ av denna sektor, genom en avgift som var föremål för en ren förmedling via ett offentligt organ och där avgiftsbetalarna var identiska med stödmottagarna. Enligt kommissionen är det aktuella fallet klart annorlunda. Ternitariffen inrättades på initiativ av staten (inte av en ekonomisk sektor), förmånstagarna bar inte någon del av den finansiella belastningen av avgiften, som endast belastar elförbrukarna, och staten kan när som helst via ett AEEG-beslut eller andra bestämmelser i lagar och förordningar ge instruktioner till Cassa Conguaglio om hur medlen som samlats in genom avgiften ska användas. Därför är Pearle-domen inte tillämplig i detta fall. |
| --- | --- |

(103)

I skäl 68 hänvisar Italien till Pearle-domen (24) som motivering för sitt påstående om att medlen som går via Cassa Conguaglio inte utgör statligt stöd. I Pearle-domen fastställde domstolen att intäkterna från en avgift som överförs via ett offentligt organ under vissa, exakt definierade omständigheter inte utgör statliga medel. I fallet Pearle finansierades åtgärderna helt och hållet av en ekonomisk sektor, på initiativ av denna sektor, genom en avgift som var föremål för en ren förmedling via ett offentligt organ och där avgiftsbetalarna var identiska med stödmottagarna. Enligt kommissionen är det aktuella fallet klart annorlunda. Ternitariffen inrättades på initiativ av staten (inte av en ekonomisk sektor), förmånstagarna bar inte någon del av den finansiella belastningen av avgiften, som endast belastar elförbrukarna, och staten kan när som helst via ett AEEG-beslut eller andra bestämmelser i lagar och förordningar ge instruktioner till Cassa Conguaglio om hur medlen som samlats in genom avgiften ska användas. Därför är Pearle-domen inte tillämplig i detta fall.

| (104) | I Preussen-Elektra-domen, som Italien också hänvisade till i skäl 68 ansåg domstolen att en skyldighet som åläggs privata elleverantörer om att köpa el från förnybara källor till minimipriser som är högre än det verkliga ekonomiska värdet för den typen av el inte utgör statligt stöd eftersom åtgärden inte inbegriper någon direkt eller indirekt överföring av statens medel. |
| --- | --- |

(104)

I Preussen-Elektra-domen, som Italien också hänvisade till i skäl 68 ansåg domstolen att en skyldighet som åläggs privata elleverantörer om att köpa el från förnybara källor till minimipriser som är högre än det verkliga ekonomiska värdet för den typen av el inte utgör statligt stöd eftersom åtgärden inte inbegriper någon direkt eller indirekt överföring av statens medel.

| (105) | Även här handlar det om ett klart annorlunda fall. I fallet Preussen-Elektra erhölls de medel som behövdes för att finansiera åtgärden direkt från elleverantörerna utan inblandning av något offentligt organ, inte ens i rollen av en passiv mellanhand för överföring av medlen. I ett sådant fall går det inte att fastställa någon överföring av statens medel. I det aktuella fallet kommer medlen emellertid från allmänheten via en skatteliknande avgift som förmedlas via ett offentligt organ innan medlen kanaliseras till de slutliga mottagarna. Det handlar därför om ett klassiskt fall av inblandning av statens medel. |
| --- | --- |

(105)

Även här handlar det om ett klart annorlunda fall. I fallet Preussen-Elektra erhölls de medel som behövdes för att finansiera åtgärden direkt från elleverantörerna utan inblandning av något offentligt organ, inte ens i rollen av en passiv mellanhand för överföring av medlen. I ett sådant fall går det inte att fastställa någon överföring av statens medel. I det aktuella fallet kommer medlen emellertid från allmänheten via en skatteliknande avgift som förmedlas via ett offentligt organ innan medlen kanaliseras till de slutliga mottagarna. Det handlar därför om ett klassiskt fall av inblandning av statens medel.

| (106) | Mot bakgrund av det ovan anförda konstateras därför att den skatteliknande avgiften för finansiering av Ternitariffen utgör statliga medel. |
| --- | --- |

(106)

Mot bakgrund av det ovan anförda konstateras därför att den skatteliknande avgiften för finansiering av Ternitariffen utgör statliga medel.

| (107) | Även kriteriet om att medlen kan tillskrivas staten (25) är uppfyllt eftersom den rättsliga grunden för Ternitariffen fastställs i nationell lagstiftning tillsammans med beslut från AEEG, som är ett offentligt organ. |
| --- | --- |

(107)

Även kriteriet om att medlen kan tillskrivas staten (25) är uppfyllt eftersom den rättsliga grunden för Ternitariffen fastställs i nationell lagstiftning tillsammans med beslut från AEEG, som är ett offentligt organ.

| (108) | I fråga om det sista kriteriet enligt artikel 87.1 – inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och snedvridning av konkurrensen – förkastar kommissionen de argument från Terniföretagen som anges i skäl 46 på de grunder som anförs i skälen 109–116. |
| --- | --- |

(108)

I fråga om det sista kriteriet enligt artikel 87.1 – inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och snedvridning av konkurrensen – förkastar kommissionen de argument från Terniföretagen som anges i skäl 46 på de grunder som anförs i skälen 109–116.

| (109) | Stödmottagarnas främsta argument är att de anläggningar som har fördel av tariffen inte är aktiva på den inre marknaden eftersom de säljer största delen av sina produkter på sin inhemska marknad. |
| --- | --- |

(109)

Stödmottagarnas främsta argument är att de anläggningar som har fördel av tariffen inte är aktiva på den inre marknaden eftersom de säljer största delen av sina produkter på sin inhemska marknad.

| (110) | Här bör noteras att analysen inte kan begränsa sig till anläggningarna i Terniområdet. Mottagarna utgör del av internationella grupper som är aktiva inom olika sektorer av ekonomin (26). Driftsstöd som beviljas en verksamhetsgren eller en anläggning kan användas för att korssubventionera gruppens andra verksamhetsgrenar som är öppna för handel inom gemenskapen. I själva verket kan denna omständighet i sig motivera slutsatsen om att tariffen har en inverkan på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(110)

Här bör noteras att analysen inte kan begränsa sig till anläggningarna i Terniområdet. Mottagarna utgör del av internationella grupper som är aktiva inom olika sektorer av ekonomin (26). Driftsstöd som beviljas en verksamhetsgren eller en anläggning kan användas för att korssubventionera gruppens andra verksamhetsgrenar som är öppna för handel inom gemenskapen. I själva verket kan denna omständighet i sig motivera slutsatsen om att tariffen har en inverkan på handeln mellan medlemsstaterna.

| (111) | Dessutom gäller att även om det kunde påvisas att huvuddelen av eller hela företagens produktion säljs på den italienska hemmamarknaden, vilket inte är fallet, har detta ingen betydelse när det gäller att fastställa åtgärdens inverkan på handeln inom gemenskapen. Domstolen har slagit fast att stöd till ett företag kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen om företaget konkurrerar med produkter som härrör från andra medlemsstater, även om företaget självt inte exporterar sina produkter. I samma dom konstaterar domstolen att när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan den inhemska produktionen med hjälp av stödet upprätthållas eller ökas så att företag som är etablerade i andra medlemsstaterna har sämre möjligheter att exportera sina produkter till marknaden i den medlemsstaten (27). |
| --- | --- |

(111)

Dessutom gäller att även om det kunde påvisas att huvuddelen av eller hela företagens produktion säljs på den italienska hemmamarknaden, vilket inte är fallet, har detta ingen betydelse när det gäller att fastställa åtgärdens inverkan på handeln inom gemenskapen. Domstolen har slagit fast att stöd till ett företag kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen om företaget konkurrerar med produkter som härrör från andra medlemsstater, även om företaget självt inte exporterar sina produkter. I samma dom konstaterar domstolen att när en medlemsstat beviljar stöd till ett företag kan den inhemska produktionen med hjälp av stödet upprätthållas eller ökas så att företag som är etablerade i andra medlemsstaterna har sämre möjligheter att exportera sina produkter till marknaden i den medlemsstaten (27).

| (112) | Kommissionen har därför undersökt huruvida det allmänt taget förekommer en handel inom gemenskapen inom de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen har därför undersökt huruvida det allmänt taget förekommer en handel inom gemenskapen inom de berörda sektorerna.

| (113) | I fråga om cementproducenten Cementir har kommissionen gjort en omfattande analys av cementmarknaden och dess olika segment, särskilt i cementbeslutet från 1994 (28). Cement är en tung produkt med lågt värde i förhållande till vikten, vilket kan göra det olönsamt att transportera produkten över långa avstånd. Kommissionen fann emellertid att denna begränsning inte har hindrat handel inom gemenskapen. Det förekommer i praktiken en handel med cementprodukter mellan medlemsstaterna, och de lagstridiga avtal och samordnade förfaranden som tidigare avtalades mellan cementproducenter (vilket har bekräftats i det ovan nämnda beslutet) i syfte att skydda hemmamarknaderna utgör ytterligare ett bevis på att det finns en fungerande konkurrens på EU-nivå. |
| --- | --- |

(113)

I fråga om cementproducenten Cementir har kommissionen gjort en omfattande analys av cementmarknaden och dess olika segment, särskilt i cementbeslutet från 1994 (28). Cement är en tung produkt med lågt värde i förhållande till vikten, vilket kan göra det olönsamt att transportera produkten över långa avstånd. Kommissionen fann emellertid att denna begränsning inte har hindrat handel inom gemenskapen. Det förekommer i praktiken en handel med cementprodukter mellan medlemsstaterna, och de lagstridiga avtal och samordnade förfaranden som tidigare avtalades mellan cementproducenter (vilket har bekräftats i det ovan nämnda beslutet) i syfte att skydda hemmamarknaderna utgör ytterligare ett bevis på att det finns en fungerande konkurrens på EU-nivå.

| (114) | I fråga om Nuova Terni Industrie Chimiche är det tillräckligt att konstatera att kommissionen i koncentrationsbeslutet genom vilket kommissionen godkände att Norsk Hydro övertar Nuova Terni Industrie Chimiche (29) slöt sig till att produkterna som tillverkades vid den kemiska anläggningen i Terni var föremål för handel inom gemenskapen och att den geografiska marknaden var åtminstone EES-omfattande. |
| --- | --- |

(114)

I fråga om Nuova Terni Industrie Chimiche är det tillräckligt att konstatera att kommissionen i koncentrationsbeslutet genom vilket kommissionen godkände att Norsk Hydro övertar Nuova Terni Industrie Chimiche (29) slöt sig till att produkterna som tillverkades vid den kemiska anläggningen i Terni var föremål för handel inom gemenskapen och att den geografiska marknaden var åtminstone EES-omfattande.

| (115) | I fråga om ThyssenKrupp noterar kommissionen att stålmarknaden är global och mycket konkurrenspräglad. I tidigare beslut har kommissionen redan funnit att de marknadssegment inom vilka ThyssenKrupp har verksamhet är åtminstone EU-omfattande (30). |
| --- | --- |

(115)

I fråga om ThyssenKrupp noterar kommissionen att stålmarknaden är global och mycket konkurrenspräglad. I tidigare beslut har kommissionen redan funnit att de marknadssegment inom vilka ThyssenKrupp har verksamhet är åtminstone EU-omfattande (30).

| (116) | Slutsatsen av detta måste vara att den förmånliga eltariff som har beviljats de tre Terniföretagen sannolikt förbättrar företagens konkurrensställning jämfört med konkurrerande företag på den inre marknaden. Enligt etablerad rättspraxis (31) bör man i sådana fall anse att handeln inom gemenskapen kan påverkas och att konkurrensen kan snedvridas. |
| --- | --- |

(116)

Slutsatsen av detta måste vara att den förmånliga eltariff som har beviljats de tre Terniföretagen sannolikt förbättrar företagens konkurrensställning jämfört med konkurrerande företag på den inre marknaden. Enligt etablerad rättspraxis (31) bör man i sådana fall anse att handeln inom gemenskapen kan påverkas och att konkurrensen kan snedvridas.

| (117) | Mot bakgrund av det ovan anförda har kommissionen dragit slutsatsen att den förmånliga tariff som beviljades Terniföretagen från och med den 1 januari 2005 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget och att stödet endast kan godkännas om det omfattas av något av undantagen enligt fördraget. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av det ovan anförda har kommissionen dragit slutsatsen att den förmånliga tariff som beviljades Terniföretagen från och med den 1 januari 2005 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget och att stödet endast kan godkännas om det omfattas av något av undantagen enligt fördraget.

| (118) | Åtgärden kan inte anses utgöra befintligt stöd, av de orsaker som anförs i skälen 119–133. |
| --- | --- |

(118)

Åtgärden kan inte anses utgöra befintligt stöd, av de orsaker som anförs i skälen 119–133.

| (119) | Den ursprungliga bestämmelsen i lag nr 9/1991 som anses vara godkänd vad gäller statligt stöd ändrades år 2005 genom artikel 11.11 i lag nr 80/2005. |
| --- | --- |

(119)

Den ursprungliga bestämmelsen i lag nr 9/1991 som anses vara godkänd vad gäller statligt stöd ändrades år 2005 genom artikel 11.11 i lag nr 80/2005.

| (120) | Här bör noteras att innehållet i den uttryckligen godkända tariffen och i den tariff som infördes genom lag nr 80/2005 endast skenbart är liknande. |
| --- | --- |

(120)

Här bör noteras att innehållet i den uttryckligen godkända tariffen och i den tariff som infördes genom lag nr 80/2005 endast skenbart är liknande.

| (121) | Enligt lag nr 80/2005 ska Terni fortsätta att åtnjuta en förmånlig tariff fram till 2010. Även om den andra förlängningen skulle ha varit en rent tidsmässig förlängning skulle den ha utgjort nytt stöd. Enligt etablerad rättspraxis ska en ändring av löptiden för befintligt stöd anses utgöra nytt stöd (32). |
| --- | --- |

(121)

Enligt lag nr 80/2005 ska Terni fortsätta att åtnjuta en förmånlig tariff fram till 2010. Även om den andra förlängningen skulle ha varit en rent tidsmässig förlängning skulle den ha utgjort nytt stöd. Enligt etablerad rättspraxis ska en ändring av löptiden för befintligt stöd anses utgöra nytt stöd (32).

| (122) | En närmare granskning visar dock att skillnaderna mellan de två åtgärderna är mycket större. |
| --- | --- |

(122)

En närmare granskning visar dock att skillnaderna mellan de två åtgärderna är mycket större.

| (123) | Innan lag nr 80/2005 trädde i kraft baserade sig Ternitariffen (och den årliga justeringen) fortfarande på den ursprungliga principen om att Terni skulle få motsvarande behandling som egenproducenter får. Genom lag nr 80/2005 bryts motsvarighetsprincipen och Terni behandlas inte längre som en egenproducent. Det pris som fastställdes för 2005 råkar sammanfalla med 2004 års pris, men prisbildningsmekanismen har genomgått en grundläggande förändring, eftersom det nya priset justeras på grundval av genomsnittliga ökningar av elpriserna med en garanti om att tariffen aldrig stiger med mer än 4 procent per år, oavsett prisökningarnas storlek. |
| --- | --- |

(123)

Innan lag nr 80/2005 trädde i kraft baserade sig Ternitariffen (och den årliga justeringen) fortfarande på den ursprungliga principen om att Terni skulle få motsvarande behandling som egenproducenter får. Genom lag nr 80/2005 bryts motsvarighetsprincipen och Terni behandlas inte längre som en egenproducent. Det pris som fastställdes för 2005 råkar sammanfalla med 2004 års pris, men prisbildningsmekanismen har genomgått en grundläggande förändring, eftersom det nya priset justeras på grundval av genomsnittliga ökningar av elpriserna med en garanti om att tariffen aldrig stiger med mer än 4 procent per år, oavsett prisökningarnas storlek.

| (124) | Stödnivån stiger också på grund av en ökning av de volymer som tillhandahålls till förmånligt pris. Degressivitetselementet avskaffas helt. |
| --- | --- |

(124)

Stödnivån stiger också på grund av en ökning av de volymer som tillhandahålls till förmånligt pris. Degressivitetselementet avskaffas helt.

| (125) | Här bör understrykas att även om stödnivån skulle ha förblivit oförändrad, hade man ändå varit tvungen att dra samma slutsatser, i enlighet med den argumentering som generaladvokat Fennelly framför i ärendet Italien och Sardegna Lines mot kommissionen (33). I sin bedömning av vad som utgör en betydande ändring av en ordning, konstaterade generaladvokat Fennelly att ”[i]nförandet av en helt ny metod att faktiskt tillhandahålla stöd på samma nivå innebar obestridligen en väsentlig ändring av det ursprungliga stödprogrammet”. |
| --- | --- |

(125)

Här bör understrykas att även om stödnivån skulle ha förblivit oförändrad, hade man ändå varit tvungen att dra samma slutsatser, i enlighet med den argumentering som generaladvokat Fennelly framför i ärendet Italien och Sardegna Lines mot kommissionen (33). I sin bedömning av vad som utgör en betydande ändring av en ordning, konstaterade generaladvokat Fennelly att ”[i]nförandet av en helt ny metod att faktiskt tillhandahålla stöd på samma nivå innebar obestridligen en väsentlig ändring av det ursprungliga stödprogrammet”.

| (126) | Kommissionen noterar också att mot bakgrund av de olika mekanismer som styr tariffen är det omöjligt att i den nya åtgärden från 2005 särskilja vilken del som fram till 2007 skulle fortsätta utgöra befintligt stöd och vilken ändring som kan klassificeras som nytt stöd (34). |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen noterar också att mot bakgrund av de olika mekanismer som styr tariffen är det omöjligt att i den nya åtgärden från 2005 särskilja vilken del som fram till 2007 skulle fortsätta utgöra befintligt stöd och vilken ändring som kan klassificeras som nytt stöd (34).

| (127) | Kommissionen anser därför att den åtgärd som kallas den ”andra förlängningen” i själva verket är en helt ny stödordning eftersom den utgör en väsentligt ändrad version jämfört med ordningen som omfattas av 1991 års beslut. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen anser därför att den åtgärd som kallas den ”andra förlängningen” i själva verket är en helt ny stödordning eftersom den utgör en väsentligt ändrad version jämfört med ordningen som omfattas av 1991 års beslut.

| (128) | Mot bakgrund av det ovan anförda måste åtgärden anses utgöra nytt stöd från och med den 1 januari 2005, dvs. det datum då förlängningen av tariffen gjordes tillämplig genom lag nr 80/2005 (35). |
| --- | --- |

(128)

Mot bakgrund av det ovan anförda måste åtgärden anses utgöra nytt stöd från och med den 1 januari 2005, dvs. det datum då förlängningen av tariffen gjordes tillämplig genom lag nr 80/2005 (35).

| (129) | Påståendet i skälen 48–60 om att åtgärden bör anses vara godkänd enligt artikel 4.5 i förordning nr 659/1999 eftersom kommissionen hade underrättats om åtgärden men inte fattat beslut inom tidsfristen, är uppenbart ogrundat. Det finns en väsentlig skillnad mellan å ena sidan att anmäla en åtgärd enligt artikel 88.3 och å andra sidan att endast underrätta kommissionen om förekomsten av en åtgärd. I Breda Fucine Meridionali-domen (36) fastställde förstainstansrätten nämligen att överlåtelsen av dokument som inte är riktade till generalsekreteraren och som inte innehåller en uttrycklig hänvisning till artikel 93.3 i EG-fördraget, inte kan räknas som en giltig anmälan. |
| --- | --- |

(129)

Påståendet i skälen 48–60 om att åtgärden bör anses vara godkänd enligt artikel 4.5 i förordning nr 659/1999 eftersom kommissionen hade underrättats om åtgärden men inte fattat beslut inom tidsfristen, är uppenbart ogrundat. Det finns en väsentlig skillnad mellan å ena sidan att anmäla en åtgärd enligt artikel 88.3 och å andra sidan att endast underrätta kommissionen om förekomsten av en åtgärd. I Breda Fucine Meridionali-domen (36) fastställde förstainstansrätten nämligen att överlåtelsen av dokument som inte är riktade till generalsekreteraren och som inte innehåller en uttrycklig hänvisning till artikel 93.3 i EG-fördraget, inte kan räknas som en giltig anmälan.

| (130) | Endast åtgärder som tillbörligen anmäls enligt artikel 88.3 och som inte genomförs före ett kommissionsbeslut kan omfattas av de processuella tidsfrister som fastställs i förordning 659/1999. I det aktuella fallet råder inget tvivel om att artikel 11.11 i lag nr 80/2005 inte anmäldes. |
| --- | --- |

(130)

Endast åtgärder som tillbörligen anmäls enligt artikel 88.3 och som inte genomförs före ett kommissionsbeslut kan omfattas av de processuella tidsfrister som fastställs i förordning 659/1999. I det aktuella fallet råder inget tvivel om att artikel 11.11 i lag nr 80/2005 inte anmäldes.

| (131) | Dessutom gäller, enligt artikel 4.6 i förordning 659/1999, att om kommissionen inte har fattat ett beslut inom tidsfristen på två månader, anses stödet ha godkänts förutsatt att medlemsstaten i förväg har anmält om sina avsikter att genomföra åtgärden och om kommissionen inte fattar ett beslut inom 15 arbetsdagar från mottagandet av anmälan. I det aktuella fallet lämnade Italien inte någon förhandsanmälan. Därför gäller att även om Terniföretagens påståenden skulle ha varit motiverade, vilket inte är fallet, såsom förklaras i skälen 129 och 130, skulle artikel 4.6 i förordning 659/1999 inte vara tillämplig. |
| --- | --- |

(131)

Dessutom gäller, enligt artikel 4.6 i förordning 659/1999, att om kommissionen inte har fattat ett beslut inom tidsfristen på två månader, anses stödet ha godkänts förutsatt att medlemsstaten i förväg har anmält om sina avsikter att genomföra åtgärden och om kommissionen inte fattar ett beslut inom 15 arbetsdagar från mottagandet av anmälan. I det aktuella fallet lämnade Italien inte någon förhandsanmälan. Därför gäller att även om Terniföretagens påståenden skulle ha varit motiverade, vilket inte är fallet, såsom förklaras i skälen 129 och 130, skulle artikel 4.6 i förordning 659/1999 inte vara tillämplig.

| (132) | Eftersom Italien inte hade anmält artikel 11.11 i lag nr 80/2005 är stödet olagligt. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom Italien inte hade anmält artikel 11.11 i lag nr 80/2005 är stödet olagligt.

| (133) | Även om detta förfarande endast gäller den andra förlängningen av tariffen bedömer kommissionen det vara lämpligt att lägga fram ett antal överväganden om den första förlängningen och dess godkännande enligt reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(133)

Även om detta förfarande endast gäller den andra förlängningen av tariffen bedömer kommissionen det vara lämpligt att lägga fram ett antal överväganden om den första förlängningen och dess godkännande enligt reglerna om statligt stöd.

| (134) | Den första förlängningen av Ternitariffen fastställdes i artikel 20.4 i lag nr 9/1991. Denna lag förklarades vara förenlig med reglerna om statligt stöd (ärende NN 52/1991) (37). I det kommissionsbeslut som meddelades Italien anges inte vilka artiklar i lagen som förklarades vara förenliga. De interna dokument som utgör grunden för kommissionens beslut innehåller dock en kort beskrivning och bedömning av de artiklar som är relevanta när det gäller statligt stöd. Det finns inget omnämnade om lagens artikel 20.4 i vilken föreskrivs en förlängning av Ternitariffen. |
| --- | --- |

(134)

Den första förlängningen av Ternitariffen fastställdes i artikel 20.4 i lag nr 9/1991. Denna lag förklarades vara förenlig med reglerna om statligt stöd (ärende NN 52/1991) (37). I det kommissionsbeslut som meddelades Italien anges inte vilka artiklar i lagen som förklarades vara förenliga. De interna dokument som utgör grunden för kommissionens beslut innehåller dock en kort beskrivning och bedömning av de artiklar som är relevanta när det gäller statligt stöd. Det finns inget omnämnade om lagens artikel 20.4 i vilken föreskrivs en förlängning av Ternitariffen.

| (135) | Det är därför tyvärr omöjligt att utifrån så knapphändig information spåra det resonemang som då fördes, och särskilt att få reda på om kommissionen hade granskat och avsåg att godkänna Ternitariffen. |
| --- | --- |

(135)

Det är därför tyvärr omöjligt att utifrån så knapphändig information spåra det resonemang som då fördes, och särskilt att få reda på om kommissionen hade granskat och avsåg att godkänna Ternitariffen.

| (136) | Eftersom Italien anmälde hela lagen och eftersom beslutet om godkännande också gäller hela lagen, bör emellertid anses att kommissionens beslut från 1991 omfattar Ternitariffen. |
| --- | --- |

(136)

Eftersom Italien anmälde hela lagen och eftersom beslutet om godkännande också gäller hela lagen, bör emellertid anses att kommissionens beslut från 1991 omfattar Ternitariffen.

| (137) | Trots det allmänna förbudet mot statligt stöd som fastställs i artikel 87.1 i EG-fördraget kan ett stöd förklaras vara förenligt om det omfattas av något av de undantag som uppräknas i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(137)

Trots det allmänna förbudet mot statligt stöd som fastställs i artikel 87.1 i EG-fördraget kan ett stöd förklaras vara förenligt om det omfattas av något av de undantag som uppräknas i EG-fördraget.

| (138) | Det statliga stöd som beviljades enligt artikel 11.11 i lag nr 80/2005 kan klassificeras som driftsstöd. |
| --- | --- |

(138)

Det statliga stöd som beviljades enligt artikel 11.11 i lag nr 80/2005 kan klassificeras som driftsstöd.

| (139) | Enligt etablerad rättspraxis är driftsstöd, dvs. stöd som är avsett att lindra ett företags sådana kostnader som företaget normalt måste bära i den dagliga förvaltningen eller den normala verksamheten, i regel snedvrider konkurrensen i en omfattning som strider mot gemensamma intresset inom de sektorer där stödet har beviljats (38). Kommissionen noterar att driftsstöd som beviljas i form av förmånligt elpris till ett energiintensivt företag, dvs. ett företag där elförbrukningen är en av de största kostnadsfaktorerna, är ett särskilt snedvridande slag av stöd eftersom stödet har en betydande och direkt inverkan på företagets produktionskostnader och således på företagets konkurrensställning. |
| --- | --- |

(139)

Enligt etablerad rättspraxis är driftsstöd, dvs. stöd som är avsett att lindra ett företags sådana kostnader som företaget normalt måste bära i den dagliga förvaltningen eller den normala verksamheten, i regel snedvrider konkurrensen i en omfattning som strider mot gemensamma intresset inom de sektorer där stödet har beviljats (38). Kommissionen noterar att driftsstöd som beviljas i form av förmånligt elpris till ett energiintensivt företag, dvs. ett företag där elförbrukningen är en av de största kostnadsfaktorerna, är ett särskilt snedvridande slag av stöd eftersom stödet har en betydande och direkt inverkan på företagets produktionskostnader och således på företagets konkurrensställning.

| (140) | Driftsstöd kan under särskilda omständigheter beviljas enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd av miljön (39). Den berörda tariffen tjänar dock inget miljösyfte. |
| --- | --- |

(140)

Driftsstöd kan under särskilda omständigheter beviljas enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd av miljön (39). Den berörda tariffen tjänar dock inget miljösyfte.

| (141) | I undantagsfall kan driftsstöd beviljas i stödområden som är stödberättigade enligt undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Under den period som granskas var regionen Umbrien inte berättigad till stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(141)

I undantagsfall kan driftsstöd beviljas i stödområden som är stödberättigade enligt undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Under den period som granskas var regionen Umbrien inte berättigad till stöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

| (142) | Även om de två förlängningarna utgör olika slags åtgärder, som förklaras i skälen 123–127, anser kommissionen det vara värdefullt att minnas att regionen Umbrien vid den tidpunkt då den första förlängningen beviljades gick genom en allvarlig ekonomisk kris som särskilt påverkade stål- och kemisektorerna i Terni-området. Denna kris, som nådde sin kulmen i början av 1990-talet, kom till kommissionens kännedom när kommissionen 1997 godkände den italienska kartan över områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 c (40). Terni- och Perugia-områdena förklarades vara stödberättigade enligt strukturfondernas mål 2. |
| --- | --- |

(142)

Även om de två förlängningarna utgör olika slags åtgärder, som förklaras i skälen 123–127, anser kommissionen det vara värdefullt att minnas att regionen Umbrien vid den tidpunkt då den första förlängningen beviljades gick genom en allvarlig ekonomisk kris som särskilt påverkade stål- och kemisektorerna i Terni-området. Denna kris, som nådde sin kulmen i början av 1990-talet, kom till kommissionens kännedom när kommissionen 1997 godkände den italienska kartan över områden som är stödberättigade enligt artikel 87.3 c (40). Terni- och Perugia-områdena förklarades vara stödberättigade enligt strukturfondernas mål 2.

| (143) | År 2005, året då lag nr 80/2005 antogs, hade dock den strukturella justeringen till stor del redan genomförts. I den föreslagna kartan över regionalstöd för perioden 2007–2013 kommer Umbrien att helt förlora sin status som stödområde. Därför, och även om det är svårt att veta huruvida aspekter rörande regional utveckling har haft inverkan på det ursprungliga beslutet om godkännande, är det i alla fall klart att kommissionen inte kan förlita sig på sådana överväganden vid bedömning av den andra förlängningen av tariffen. |
| --- | --- |

(143)

År 2005, året då lag nr 80/2005 antogs, hade dock den strukturella justeringen till stor del redan genomförts. I den föreslagna kartan över regionalstöd för perioden 2007–2013 kommer Umbrien att helt förlora sin status som stödområde. Därför, och även om det är svårt att veta huruvida aspekter rörande regional utveckling har haft inverkan på det ursprungliga beslutet om godkännande, är det i alla fall klart att kommissionen inte kan förlita sig på sådana överväganden vid bedömning av den andra förlängningen av tariffen.

| (144) | Italien har inkommit med omfattande redogörelser för de industripolitiska orsaker som låg bakom den andra förlängningen av Ternitariffen (se skäl 61). Kärnan i Italiens argument för motivering av tariffen är att energiintensiva företag i andra medlemsstater också kan dra nytta av de reducerade elpriserna och att tariffen är nödvändig som en övergångsåtgärd för att undvika omlokalisering utanför EU i väntan på att elmarknaden avregleras helt och infrastrukturen förbättras. Dessa förklaringar motsäger dock Italiens påstående om att Ternitariffen fortfarande är kompensatorisk och de erbjuder inte någon motivering för en justering av exproprieringspaketet. |
| --- | --- |

(144)

Italien har inkommit med omfattande redogörelser för de industripolitiska orsaker som låg bakom den andra förlängningen av Ternitariffen (se skäl 61). Kärnan i Italiens argument för motivering av tariffen är att energiintensiva företag i andra medlemsstater också kan dra nytta av de reducerade elpriserna och att tariffen är nödvändig som en övergångsåtgärd för att undvika omlokalisering utanför EU i väntan på att elmarknaden avregleras helt och infrastrukturen förbättras. Dessa förklaringar motsäger dock Italiens påstående om att Ternitariffen fortfarande är kompensatorisk och de erbjuder inte någon motivering för en justering av exproprieringspaketet.

| (145) | Kommissionen noterar att domstolen har fastställt att ”den omständigheten att en medlemsstat genom ensidiga åtgärder försöker anpassa konkurrensvillkoren i en viss näringssektor till de villkor som gäller i andra medlemsstater inte kan frånta dessa åtgärder deras karaktär av stöd” (41). Vidare måste Italiens argument om att ett sådant statligt stöd kan motiveras med förekomsten av ett annat (lika snedvridande) statligt stöd i EU förkastas fullständigt. Ett sådant synsätt skulle leda till en”stödanarki” och skulle gå emot själva syftet med kontrollen av statligt stöd. I fråga om den påstådda risken för omlokalisering utanför EU konstaterar kommissionen att det inte finns något tidigare fall i kommissionens beslutspraxis eller i domstolarnas rättspraxis där ett sådant argument skulle ha godkänts som motivering för att bevilja statligt stöd. I det berörda fallet behöver kommissionen inte ens överväga denna fråga eftersom de italienska myndigheterna inte har lämnat någon motivering för ett sådant påstående. Särskilt gäller att inga bevis har lämnats för att tariffen skulle ha varit nödvändig och proportionerlig för att förebygga denna risk. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen noterar att domstolen har fastställt att ”den omständigheten att en medlemsstat genom ensidiga åtgärder försöker anpassa konkurrensvillkoren i en viss näringssektor till de villkor som gäller i andra medlemsstater inte kan frånta dessa åtgärder deras karaktär av stöd” (41). Vidare måste Italiens argument om att ett sådant statligt stöd kan motiveras med förekomsten av ett annat (lika snedvridande) statligt stöd i EU förkastas fullständigt. Ett sådant synsätt skulle leda till en”stödanarki” och skulle gå emot själva syftet med kontrollen av statligt stöd. I fråga om den påstådda risken för omlokalisering utanför EU konstaterar kommissionen att det inte finns något tidigare fall i kommissionens beslutspraxis eller i domstolarnas rättspraxis där ett sådant argument skulle ha godkänts som motivering för att bevilja statligt stöd. I det berörda fallet behöver kommissionen inte ens överväga denna fråga eftersom de italienska myndigheterna inte har lämnat någon motivering för ett sådant påstående. Särskilt gäller att inga bevis har lämnats för att tariffen skulle ha varit nödvändig och proportionerlig för att förebygga denna risk.

| (146) | De slutsatser från högnivågruppen som omnämns i skäl 61 har ingen relevans eftersom de dels återspeglar utgången av en allmän politisk debatt, dels inte utgör lagligen bindande bestämmelser. Här bör dock noteras att de lösningar som gruppen framförde och som Italien hänvisade till inte inbegriper beviljandet av statligt stöd. |
| --- | --- |

(146)

De slutsatser från högnivågruppen som omnämns i skäl 61 har ingen relevans eftersom de dels återspeglar utgången av en allmän politisk debatt, dels inte utgör lagligen bindande bestämmelser. Här bör dock noteras att de lösningar som gruppen framförde och som Italien hänvisade till inte inbegriper beviljandet av statligt stöd.

| (147) | Eftersom stödet inte omfattas av något av undantagen enligt artikel 87 i EG-fördraget måste den andra förlängningen av den förmånliga tariffen till fördel för Terniföretagen förklaras vara oförenlig med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(147)

Eftersom stödet inte omfattas av något av undantagen enligt artikel 87 i EG-fördraget måste den andra förlängningen av den förmånliga tariffen till fördel för Terniföretagen förklaras vara oförenlig med den gemensamma marknaden.

| (148) | Enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 (42) om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget måste i fall av olagligt stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden den effektiva konkurrensen återställas och stödet jämte ränta återkrävas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(148)

Enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 (42) om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget måste i fall av olagligt stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden den effektiva konkurrensen återställas och stödet jämte ränta återkrävas utan dröjsmål.

| (149) | Enligt etablerad rättspraxis gäller att när ett stöd har beviljats utan föregående anmälan enligt artikel 88.3 i EG-fördraget kan stödmottagaren inte ha berättigade förväntningar om att stödet är lagenligt (43). En uppmärksam ekonomisk aktör bör normalt kunna avgöra om anmälningsförfarandet har efterföljts och om stödet är lagenligt. |
| --- | --- |

(149)

Enligt etablerad rättspraxis gäller att när ett stöd har beviljats utan föregående anmälan enligt artikel 88.3 i EG-fördraget kan stödmottagaren inte ha berättigade förväntningar om att stödet är lagenligt (43). En uppmärksam ekonomisk aktör bör normalt kunna avgöra om anmälningsförfarandet har efterföljts och om stödet är lagenligt.

| (150) | Det är dock inte uteslutet att en mottagare av stöd som har beviljats olagligt kan få förlita sig på undantagsomständigheter på grundval av vilka mottagaren på ett berättigat sätt hade antagit att stödet var lagligt och därför vägrar att återbetala stödet (44). Kommissionen har undersökt huruvida de undantagsomständigheter som Terniföretagen hänvisar till i skäl 47 kunde ha lett dem till att ha sådana berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(150)

Det är dock inte uteslutet att en mottagare av stöd som har beviljats olagligt kan få förlita sig på undantagsomständigheter på grundval av vilka mottagaren på ett berättigat sätt hade antagit att stödet var lagligt och därför vägrar att återbetala stödet (44). Kommissionen har undersökt huruvida de undantagsomständigheter som Terniföretagen hänvisar till i skäl 47 kunde ha lett dem till att ha sådana berättigade förväntningar.

| (151) | Mottagarna hävdar att Italien har intygat att åtgärden inte har karaktär av stöd och att kommissionen inte hade ifrågasatt åtgärden, varken när den första gången förlängdes eller när information lämnades om den andra förlängningen. |
| --- | --- |

(151)

Mottagarna hävdar att Italien har intygat att åtgärden inte har karaktär av stöd och att kommissionen inte hade ifrågasatt åtgärden, varken när den första gången förlängdes eller när information lämnades om den andra förlängningen.

| (152) | Vad gäller det första påståendet, räcker det med att påminna om att enligt etablerad rättspraxis kan berättigade förväntningar aldrig bygga på den stödbeviljande medlemsstatens agerande. Förstainstansrätten har särskilt slagit fast att ”det ifrågasatta beslutets rättsenlighet på intet sätt påverkas av att [medlemsstatens] myndigheter oriktigt kan ha väckt förhoppningar utan att kommissionen ens underrättades därom” (45). |
| --- | --- |

(152)

Vad gäller det första påståendet, räcker det med att påminna om att enligt etablerad rättspraxis kan berättigade förväntningar aldrig bygga på den stödbeviljande medlemsstatens agerande. Förstainstansrätten har särskilt slagit fast att ”det ifrågasatta beslutets rättsenlighet på intet sätt påverkas av att [medlemsstatens] myndigheter oriktigt kan ha väckt förhoppningar utan att kommissionen ens underrättades därom” (45).

| (153) | Endast gemenskapens administration kan genom sitt agerande ge anledning till berättigade förväntningar. Domstolen har särskilt slagit fast att en person inte kan åberopa kränkning av denna princip utom om personen har fått exakt försäkran (understrykningen lagd till efteråt) från gemenskapens administration (46). |
| --- | --- |

(153)

Endast gemenskapens administration kan genom sitt agerande ge anledning till berättigade förväntningar. Domstolen har särskilt slagit fast att en person inte kan åberopa kränkning av denna princip utom om personen har fått exakt försäkran (understrykningen lagd till efteråt) från gemenskapens administration (46).

| (154) | Terniföretagen hävdar att åtgärden inte ifrågasattes 1991 när kommissionen godkände lag nr 9/1991. Här bör påpekas att kommissionens beslut från 1991 endast täcker den åtgärd som fastställs i lag nr 9/1991, dvs. godkännandet av den åtgärden kan inte väcka berättigade förväntningar rörande lagenligheten eller förenligheten hos den nya stödåtgärd som infördes genom lag nr 80/2005. Även om kommissionen uttryckligen hade konstaterat att 1991 års åtgärd inte utgjorde stöd, vilket heller inte var fallet, kunde stödmottagarna inte anta att 2005 års åtgärd automatiskt inte skulle utgöra stöd, eftersom det finns många omständigheter som kan göra att en åtgärd som inte bedöms vara en stödåtgärd omvandlas till att utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(154)

Terniföretagen hävdar att åtgärden inte ifrågasattes 1991 när kommissionen godkände lag nr 9/1991. Här bör påpekas att kommissionens beslut från 1991 endast täcker den åtgärd som fastställs i lag nr 9/1991, dvs. godkännandet av den åtgärden kan inte väcka berättigade förväntningar rörande lagenligheten eller förenligheten hos den nya stödåtgärd som infördes genom lag nr 80/2005. Även om kommissionen uttryckligen hade konstaterat att 1991 års åtgärd inte utgjorde stöd, vilket heller inte var fallet, kunde stödmottagarna inte anta att 2005 års åtgärd automatiskt inte skulle utgöra stöd, eftersom det finns många omständigheter som kan göra att en åtgärd som inte bedöms vara en stödåtgärd omvandlas till att utgöra statligt stöd.

| (155) | Dessutom bör ordalydelsen i kommissionens beslut som det anmäldes till Italien, och enligt vilket stödåtgärderna i lag nr 9/191 och lag nr 10/1991 förklaras vara förenliga, åtminstone ge en antydan om det motsatta, dvs. att Terni-åtgärden nog utgjorde stöd. |
| --- | --- |

(155)

Dessutom bör ordalydelsen i kommissionens beslut som det anmäldes till Italien, och enligt vilket stödåtgärderna i lag nr 9/191 och lag nr 10/1991 förklaras vara förenliga, åtminstone ge en antydan om det motsatta, dvs. att Terni-åtgärden nog utgjorde stöd.

| (156) | Kommissionens beslut kan därför omöjligen ha gett stödmottagarna exakt försäkran om att tariffen inte har karaktären av stöd, utan på sin höjd en berättigad förväntning om att 1991 års förlängning av tariffen är förenlig. Däremot finns det inga grunder till förväntningar i fråga om 2005 års förlängning. Därför bör även detta argument avfärdas. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionens beslut kan därför omöjligen ha gett stödmottagarna exakt försäkran om att tariffen inte har karaktären av stöd, utan på sin höjd en berättigad förväntning om att 1991 års förlängning av tariffen är förenlig. Däremot finns det inga grunder till förväntningar i fråga om 2005 års förlängning. Därför bör även detta argument avfärdas.

| (157) | I fråga om kommissionens påstådda underlåtenhet att agera korrekt när den tog emot information om den andra förlängningen av tariffen, kan konstateras att påståendet uppenbart är ogrundat. Italien påstår sig ha nämnt Ternitariffen i 2005 års rapport om statligt stöd. Närmare upplysningar om den åtgärd som fastställs i artikel 11.11 i lag nr 80/2005 lämnades emellertid först i februari 2006 på begäran av kommissionen, vid undersökningen om förekomsten av statligt stöd i samband med artikel 11.12 i samma lag (statligt stöd C-13/06). Kommissionen inledde det formella undersökningsförfarandet i juli 2006. |
| --- | --- |

(157)

I fråga om kommissionens påstådda underlåtenhet att agera korrekt när den tog emot information om den andra förlängningen av tariffen, kan konstateras att påståendet uppenbart är ogrundat. Italien påstår sig ha nämnt Ternitariffen i 2005 års rapport om statligt stöd. Närmare upplysningar om den åtgärd som fastställs i artikel 11.11 i lag nr 80/2005 lämnades emellertid först i februari 2006 på begäran av kommissionen, vid undersökningen om förekomsten av statligt stöd i samband med artikel 11.12 i samma lag (statligt stöd C-13/06). Kommissionen inledde det formella undersökningsförfarandet i juli 2006.

| (158) | Den korta tid som förlöpte mellan det att informationen tillhandahölls och kommissionen åtgärder visar tydligt att kommissionen agerade korrekt. |
| --- | --- |

(158)

Den korta tid som förlöpte mellan det att informationen tillhandahölls och kommissionen åtgärder visar tydligt att kommissionen agerade korrekt.

| (159) | Mot bakgrund av det ovan anförda har kommissionen slutit sig till att det inte finns några undantagsomständigheter som kan ha föranlett Terniföretagen att ha berättigade förväntningar rörande den ifrågasatta åtgärdens lagenlighet. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av det ovan anförda har kommissionen slutit sig till att det inte finns några undantagsomständigheter som kan ha föranlett Terniföretagen att ha berättigade förväntningar rörande den ifrågasatta åtgärdens lagenlighet.

| (160) | Allt oförenligt stöd som har mottagits av ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche med stöd av artikel 11.11 i lag nr 80/2005 och som täcker perioden från och med den 1 januari 2005 (se skäl 26) ska återkrävas, med ränta, enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (47). |
| --- | --- |

(160)

Allt oförenligt stöd som har mottagits av ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche med stöd av artikel 11.11 i lag nr 80/2005 och som täcker perioden från och med den 1 januari 2005 (se skäl 26) ska återkrävas, med ränta, enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (47).

| (161) | Här bör påminnas om att syftet med återkravet är att återställa mottagarnas konkurrensställning som den var innan det oförenliga stödet beviljades. När Terniföretagens konkurrensställning före införandet av lag nr 80/2005 fastställs bör man beakta den befintliga stödåtgärden enligt lag nr 9/1991, som godkändes enligt reglerna om statligt stöd fram till 2007. |
| --- | --- |

(161)

Här bör påminnas om att syftet med återkravet är att återställa mottagarnas konkurrensställning som den var innan det oförenliga stödet beviljades. När Terniföretagens konkurrensställning före införandet av lag nr 80/2005 fastställs bör man beakta den befintliga stödåtgärden enligt lag nr 9/1991, som godkändes enligt reglerna om statligt stöd fram till 2007.

| (162) | Kommissionen anser därför att de återstående belopp som mottagarna under 2005, 2006 och 2007 hade varit berättigade till enligt lag nr 9/1991, om lag nr 80/2005 inte hade genomförts, kan dras av från de belopp som återkrävs, om Italien anser att mottagarna enligt nationell lag är berättigade till dessa återstående belopp. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen anser därför att de återstående belopp som mottagarna under 2005, 2006 och 2007 hade varit berättigade till enligt lag nr 9/1991, om lag nr 80/2005 inte hade genomförts, kan dras av från de belopp som återkrävs, om Italien anser att mottagarna enligt nationell lag är berättigade till dessa återstående belopp.

VII.   SLUTSATSER

| (163) | Kommissionen anser att Italien olagligen och i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har genomfört artikel 11.11 i lagdekret (Decreto-legge) nr 80/05, som omvandlats till lag nr 80/2005 om ändring och förlängning till 2010 av den förmånliga eltariff som tillämpas på de tre Terniföretagen. Kommissionen anser att åtgärden, som utgör ett rent driftsstöd, inte omfattas av något av undantagen enligt EG-fördraget och att den därför är oförenlig med den gemensamma marknaden. De delar av ovan nämnda åtgärd som ännu inte har beviljats eller betalats ut får därför inte genomföras. Det stöd som redan har betalas ut ska återkrävas. De belopp som mottagarna enligt lag nr 9/1991 hade varit berättigade till under 2005, 2006 och 2007 får dras av från det belopp som återkrävs. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen anser att Italien olagligen och i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har genomfört artikel 11.11 i lagdekret (Decreto-legge) nr 80/05, som omvandlats till lag nr 80/2005 om ändring och förlängning till 2010 av den förmånliga eltariff som tillämpas på de tre Terniföretagen. Kommissionen anser att åtgärden, som utgör ett rent driftsstöd, inte omfattas av något av undantagen enligt EG-fördraget och att den därför är oförenlig med den gemensamma marknaden. De delar av ovan nämnda åtgärd som ännu inte har beviljats eller betalats ut får därför inte genomföras. Det stöd som redan har betalas ut ska återkrävas. De belopp som mottagarna enligt lag nr 9/1991 hade varit berättigade till under 2005, 2006 och 2007 får dras av från det belopp som återkrävs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche är oförenligt med den gemensamma marknaden.

2.   Det statliga stöd som Italien har beviljat men ännu inte betalat ut till ThyssenKrupp, Cementir och Nuova Terni Industrie Chimiche är också oförenligt med den gemensamma marknaden och får därför inte genomföras.

Artikel 2

1.   Italien ska från mottagarna återkräva det stöd som avses i artikel 1.1.

2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta för hela perioden från och med den dag stödet stod till stödmottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas enligt systemet med kapitaliserad ränta som anges i förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Italien ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från mottagarna återkräva det olagliga och oförenliga stöd som avses i artikel 1.

2.   Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.

3.   Italien ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för anmälan.

Artikel 4

1.   Italien ska hålla kommissionen underrättad om hur de nationella förfarandena för att genomföra detta beslut framskrider fram till att förfarandena har slutförts.

2.   Inom två månader från den dag då detta beslut anmälts ska Italien lämna ingående upplysningar om de totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från mottagarna och en detaljerad beskrivning av de åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas för att efterleva detta beslut. Inom samma tidsfrist ska Italien överlämna till kommissionen alla dokument som visar att mottagarna har beordrats att återbetala stödet.

3.   Efter den period på två månader som avses i punkt 2 ska Italien på begäran av kommissionen överlämna en rapport om vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerad information om de stödbelopp och motsvarande ränta som redan har återvunnits från mottagarna.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 20 november 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 214, 6.9.2006, s. 5.

1

(2)  EUT C 214, 6.9.2006, s. 5.

2

(3)  Artikel 4.6, första strecksatsen, a och b i lag nr 1643/62.

3

(4)  Företag som utnyttjar allmänna vatten för elproduktion beviljas koncessioner (concessione di derivazione idroelettrica) som är tidsbestämda. Koncessionsperioden (i regel 30 år i Italien) är tillräckligt lång för att företagen ska kunna täcka investeringskostnaderna. När koncessionerna löper ut beviljas de på nytt genom ett öppet urvalsförfarande.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Statligt stöd NN 52/1991, skrivelse SG(91) D/15502.

5

(6)  Artikel 1.285 i lag nr 266/2005.

6

(7)  AEEG-beslut nr 228/01.

7

(8)  AEEG-beslut nr 148/04.

8

(9)  EGT L 227, 19.8.1983, s. 24.

9

(10)  Dom i mål C-99/92, Terni SpA och Italsider mot Cassa Conguaglio per il settore elettrico, begäran om förhandsavgörande, REG 1994, s. I-00541.

10

(11)  Kommissionens beslut SEK/1999/687 av den 11 maj 1999 i mål C-49/98, om de stödordningar som Italien genomfört för sysselsättningsfrämjande åtgärder, artiklarna 15 och 26 i lag nr 196/97, EGT L 42 av den 15.2.2000, s. 1–18.

11

(12)  Dom av den 15 maj 1997 i mål C-355/95, Deggendorf mot kommissionen, REG 1997, s. I-02549.

12

(13)  Meddelande av den 16 december 2005 från näringsministeriet (ministero delle Attività produttive) till AEEG.

13

(14)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  Se fotnot 14.

15

(16)  Beslut AEEG nr 190/2006.

16

(17)  Särskilt dom av den 7.2.1985 i mål C-240/83, ADBHU, REG 1985, s. 00531, dom av den 27.9.1988 i förenade målen 106-120/87, Asteris, REG 1988, s. 05515, dom av den 24.7.2003 i mål C-280/00, Altmark, REG 2003 s. I-07747 och dom av den 22.11.2001 i mål C-53/00, Ferring, REG 2001, s. I-09067.

17

(18)  Särskilt i Frankrike, Tyskland, Spanien och Finland. Italien har lämnat in en beskrivning av ordningar som Italien hävdar råder i dessa länder till förmån för energiintensiva industrier.

18

(19)  Första rapporten från högnivågruppen ”Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme” av den 2 juni 2006.

19

Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme

(20)  Dom i mål C-345/02, Pearle m.fl. REG 2004, s. I-7139, och dom i mål C-379/98, Preussen-Elektra, REG 2001, s. I-02099.

20

(21)  Mekanismen för att bestrida kompensationsbeloppet fastställdes i artikel 5.5 i nationaliseringslagen.

21

(22)  Här bör noteras att det i italiensk lag föreskrivs att när koncessioner för vattenkraft löper ut förlorar vattenkraftsproducenten äganderätten till vissa delar av tillgångarna, särskilt vissa konstruktioner som automatiskt tillfaller staten.

22

(23)  Se domarna i mål C-78/76, Steinike & Weinlig, REG 1977, s. 595, och i mål C-47/69, franska regeringen mot kommissionen, REG 1970, s. 00487.

23

(24)  Dom i mål C-345/02, Pearle m.fl. mot kommissionen, REG 2004, s. I-7139.

24

(25)  Se domarna i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1988, s. I-1433, mål C-47/69, Frankrike mot kommissionen, REG 1970, s. 4393; i mål T-351/02, Deutsche Bahn mot kommissionen, REG 2006, s. II-1047.

25

(26)  Cementir tillhör Caltagirone-gruppen som har ett antal anläggningar i Italien av vilka en del är verksamma inom export. Företaget tillverkar ett urval cement- och kalkprodukter och kontrollerar en cementtillverkare i Turkiet som exporterar till EU. Nuova Terni Industrie Chimiche tillhör Norsk Hydro-gruppen med verksamhet inom tillverkning av kemikalier och mineralbaserade gödselmedel, olja, gas och petrokemikalier. ThyssenKrupp är ett globalt konglomerat som främst men inte enbart har verksamhet inom ståltillverkning.

26

(27)  Dom i mål C.102/87, Republiken Frankrike mot kommissionen, REG 1988, s. 04067.

27

(28)  Kommissionens beslut av den 30 november 1994 (ärende IV/33.126 och 33.322 – cement), EGT L 343/1994, s. 1–158.

28

(29)  Beslut IV/M.832 av den 25.10.1996, Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

29

(30)  Se bl.a. beslut IV/M.925, Krupp-Hoesch/Thyssen av den 11 augusti 1997.

30

(31)  Se bl.a. dom i mål C-730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. 02671, punkt 11, och dom i gemensamma målen C-393/04 och C-41/05, Air Liquide Industries mot Ville de Seraing et Province de Liège. REG 2006, s. I-05293.

31

(32)  Se t.ex. dom i förenade målen T-127/99 och T-148/99, Territorio Historico de Alava mot Diputacion Foral de Alava, REG 2002, s. II-012575, punkterna 173–175.

32

(33)  Förenade målen C-15/98 och C-105/99, Italien och Sardegna Lines mot kommissionen, REG 2000, s. I-8855, punkt 74, i förslaget till avgörande.

33

(34)  Dom i förenade målen T-195/01 och T-207/01, Government of Gibraltar mot kommissionen, REG 2002, s. II-02309.

34

(35)  Genom konversionen av lagdekret nr 80/05 trädde förlängningen av tariffen i kraft retroaktivt från och med den 1 januari 2005.

35

(36)  Dom i förenade målen T-126/96 och T-127/96, Breda Fucine Meridionali mot kommissionen, REG 1998, s. II-3437, punkt 47.

36

(37)  Se fotnot 5.

37

(38)  Se domar i mål C-86/89, Italien mot kommissionen, REG 1990, s. I-3891, punkt 18, mål C-301/87, Frankrike mot kommissionen, REG 1990, s. I-307, punkt 50, och mål T-459/93, Siemens mot kommissionen, REG 1995, s. II-1675, punkt 48.

38

(39)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

39

(40)  Statligt stöd nr 27/1997, kommissionens beslut av den 30 juni 1997 (skrivelse SG(97) D/4949).

40

(41)  Se t.ex. dom i mål 372/97, Republiken Italien mot kommissionen, REG 2004, s. I-03679, punkt 67.

41

(42)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

42

(43)  Dom i mål 24/95, Alcan Deutschland, REG 1997, s. I-1591, punkterna 25, 30 och 31 och dom i förenade målen C-183/02 P och C-187/02, Demesa and Territorio histórico de Álava mot kommissionen, REG 2004, s. I-10609, punkt 45.

43

(44)  Dom i mål C-5/89, kommissionen mot Tyskland, REG 1990, s. I-3437, punkt 16.

44

(45)  Se dom i mål T-109/01, Fleuren Compost mot kommissionen, REG 2004, s. II-127, punkterna 141–143.

45

(46)  Dom i mål C-506/03, Tyskland mot kommissionen, REG 2005, s. I-0000, punkt 58.

46

(47)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1–134.

47

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 april 2008

om fördelning av de mängder kontrollerade ämnen som tillåts för viktiga användningsområden inom gemenskapen under 2008 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000

[delgivet med nr K(2008) 1403]

(Endast de danska, engelska, estniska, franska, italienska, nederländska, slovenska, spanska och tyska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2008/409/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen har redan avvecklat tillverkningen och användningen av klorfluorkarboner, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, haloner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, bromfluorkolväten och bromklormetan. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen har redan avvecklat tillverkningen och användningen av klorfluorkarboner, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, haloner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, bromfluorkolväten och bromklormetan.

| (2) | Kommissionen ska varje år fastställa viktiga användningsområden för dessa kontrollerade ämnen, tillåtna kvantiteter och vilka företag som får använda dem. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen ska varje år fastställa viktiga användningsområden för dessa kontrollerade ämnen, tillåtna kvantiteter och vilka företag som får använda dem.

| (3) | Beslut IV/25 av parterna till Montrealprotokollet om ämnen som bryter ner ozonskiktet, nedan kallat Montrealprotokollet, innehåller de kriterier som kommissionen ska använda för att fastställa viktiga användningsområden, och enligt beslutet får varje part framställa och använda kontrollerade ämnen för dessa viktiga användningsområden. |
| --- | --- |

(3)

Beslut IV/25 av parterna till Montrealprotokollet om ämnen som bryter ner ozonskiktet, nedan kallat Montrealprotokollet, innehåller de kriterier som kommissionen ska använda för att fastställa viktiga användningsområden, och enligt beslutet får varje part framställa och använda kontrollerade ämnen för dessa viktiga användningsområden.

| (4) | Enligt beslut XIX/13 av parterna till Montrealprotokollet får 200 ton klorfluorkarboner framställas i Europeiska gemenskapen 2008 för tillverkning och användning av dosinhalatorer som betraktas som viktiga användningsområden för klorfluorkarboner enligt beslut IV/25. |
| --- | --- |

(4)

Enligt beslut XIX/13 av parterna till Montrealprotokollet får 200 ton klorfluorkarboner framställas i Europeiska gemenskapen 2008 för tillverkning och användning av dosinhalatorer som betraktas som viktiga användningsområden för klorfluorkarboner enligt beslut IV/25.

| (5) | Enligt beslut XIX/18 av parterna till Montrealprotokollet får de kontrollerade ämnen som anges i bilagorna A, B och C till Montrealprotokollet (grupp II- och grupp III-ämnen) framställas och användas för viktiga användningsområden inom laboratorie- och analysverksamhet enligt bilaga IV till rapporten från parternas sjunde möte under förutsättning att villkoren i bilaga II till rapporten från parternas sjätte möte och i besluten VII/11, XI/15 och XV/5 av parterna till Montrealprotokollet är uppfyllda. Enligt beslut XVII/10 av parterna till Montrealprotokollet får det kontrollerade ämne som anges i bilaga E till Montrealprotokollet framställas och användas för laboratorie- och analysverksamhet med metylbromid. |
| --- | --- |

(5)

Enligt beslut XIX/18 av parterna till Montrealprotokollet får de kontrollerade ämnen som anges i bilagorna A, B och C till Montrealprotokollet (grupp II- och grupp III-ämnen) framställas och användas för viktiga användningsområden inom laboratorie- och analysverksamhet enligt bilaga IV till rapporten från parternas sjunde möte under förutsättning att villkoren i bilaga II till rapporten från parternas sjätte möte och i besluten VII/11, XI/15 och XV/5 av parterna till Montrealprotokollet är uppfyllda. Enligt beslut XVII/10 av parterna till Montrealprotokollet får det kontrollerade ämne som anges i bilaga E till Montrealprotokollet framställas och användas för laboratorie- och analysverksamhet med metylbromid.

| (6) | I enlighet med punkt 3 i beslut XII/2 av parterna till Montrealprotokollet om åtgärder för att underlätta övergången till klorfluorkarbonfria dosinhalatorer har samtliga medlemsstater underrättats (2) om Förenta nationernas miljöprogram om de verksamma beståndsdelar för vilka klorfluorkarboner inte längre är viktiga för tillverkningen av klorfluorkarbondosinhalatorer som ska släppas ut på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med punkt 3 i beslut XII/2 av parterna till Montrealprotokollet om åtgärder för att underlätta övergången till klorfluorkarbonfria dosinhalatorer har samtliga medlemsstater underrättats (2) om Förenta nationernas miljöprogram om de verksamma beståndsdelar för vilka klorfluorkarboner inte längre är viktiga för tillverkningen av klorfluorkarbondosinhalatorer som ska släppas ut på gemenskapens marknad.

| (7) | Enligt artikel 4.4 i b i förordning (EG) nr 2037/2000 får klorfluorkarboner användas eller släppas ut på marknaden bara om de är avsedda för de viktiga användningsområden som avses i artikel 3.1 i den förordningen. Detta har påverkat antalet användningsområden som anses viktiga och haft till följd att efterfrågan på klorfluorkarboner i dosinhalatorer som släpps ut på marknaden i gemenskapen minskat. Enligt artikel 4.6 i förordning (EG) nr 2037/2000 får dessutom klorfluorkarbondosinhalatorer bara importeras och släppas ut på marknaden om klorfluorkarbonerna i dessa produkter tillhör de viktiga användningsområden som avses i artikel 3.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 4.4 i b i förordning (EG) nr 2037/2000 får klorfluorkarboner användas eller släppas ut på marknaden bara om de är avsedda för de viktiga användningsområden som avses i artikel 3.1 i den förordningen. Detta har påverkat antalet användningsområden som anses viktiga och haft till följd att efterfrågan på klorfluorkarboner i dosinhalatorer som släpps ut på marknaden i gemenskapen minskat. Enligt artikel 4.6 i förordning (EG) nr 2037/2000 får dessutom klorfluorkarbondosinhalatorer bara importeras och släppas ut på marknaden om klorfluorkarbonerna i dessa produkter tillhör de viktiga användningsområden som avses i artikel 3.1 i den förordningen.

| (8) | Kommissionen offentliggjorde den 18 juli 2007 ett meddelande (3) riktat till de företag inom gemenskapen med 27 medlemsstater som har begärt att kommissionen ska pröva om de kan använda kontrollerade ämnen för viktiga användningsområden i gemenskapen under 2008, och har därigenom fått deklarationer från företagen om hur de vill använda de kontrollerade ämnena för viktiga användningsområden under 2008. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen offentliggjorde den 18 juli 2007 ett meddelande (3) riktat till de företag inom gemenskapen med 27 medlemsstater som har begärt att kommissionen ska pröva om de kan använda kontrollerade ämnen för viktiga användningsområden i gemenskapen under 2008, och har därigenom fått deklarationer från företagen om hur de vill använda de kontrollerade ämnena för viktiga användningsområden under 2008.

| (9) | I syfte att se till att berörda företag och operatörer även fortsättningsvis kan utnyttja tillståndssystemet utan dröjsmål, är det lämpligt att detta beslut gäller från och med den 1 januari 2008. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att se till att berörda företag och operatörer även fortsättningsvis kan utnyttja tillståndssystemet utan dröjsmål, är det lämpligt att detta beslut gäller från och med den 1 januari 2008.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den förvaltningskommitté som inrättas genom artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den förvaltningskommitté som inrättas genom artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig medicinsk verksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential (ODP) motsvarande 155 460,00 kg.

2.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) och grupp II (andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 56 213,60 kg.

3.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp III (haloner) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 418,7 kg.

4.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp IV (koltetraklorid) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 150 832,836 kg.

5.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp V (1,1,1-trikloretan) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 381,5 kg.

6.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp VI (metylbromid) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 150,00 kg.

7.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp VII (bromfluorkolväten) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 0,96 kg.

8.   Den mängd kontrollerade ämnen i grupp IX (bromklormetan) som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får användas inom viktig laboratorieverksamhet i gemenskapen under 2008 fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 13,368 kg.

Artikel 2

Klorfluorkarbondosinhalatorerna i bilaga I får inte släppas ut på marknaden när den behöriga myndigheten fastställt att klorfluorkarboner inte längre är viktiga för dosinhalatorer på den marknaden.

Artikel 3

Under perioden 1 januari–31 december 2008 gäller följande:

| 1. | Kvoter för användning av klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 inom viktig medicinsk verksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

1.

Kvoter för användning av klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 inom viktig medicinsk verksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga II.

| 2. | Kvoter för användning av klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

2.

Kvoter för användning av klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga III.

| 3. | Kvoter för användning av haloner inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

3.

Kvoter för användning av haloner inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga IV.

| 4. | Kvoter för användning av koltetraklorid inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga V. |
| --- | --- |

4.

Kvoter för användning av koltetraklorid inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga V.

| 5. | Kvoter för användning av 1,1,1-trikloretan inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga VI. |
| --- | --- |

5.

Kvoter för användning av 1,1,1-trikloretan inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga VI.

| 6. | Kvoter för användning av metylbromid inom kritiska användningsområden i laboratorie- och analysverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga VII. |
| --- | --- |

6.

Kvoter för användning av metylbromid inom kritiska användningsområden i laboratorie- och analysverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga VII.

| 7. | Kvoter för användning av bromfluorkolväten inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

7.

Kvoter för användning av bromfluorkolväten inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga VIII.

| 8. | Kvoter för användning av bromklormetan inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga IX. |
| --- | --- |

8.

Kvoter för användning av bromklormetan inom viktig laboratorieverksamhet ska tilldelas de företag som anges i bilaga IX.

| 9. | Kvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, bromfluorkolväten och bromklormetan inom viktiga användningsområden fastställs i bilaga X. |
| --- | --- |

9.

Kvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, bromfluorkolväten och bromklormetan inom viktiga användningsområden fastställs i bilaga X.

Artikel 4

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2008 och upphör att gälla den 31 december 2008.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till följande företag:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Utfärdat i Bryssel den 17 april 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens beslut 2007/540/EG (EUT L 198, 31.7.2007, s. 35).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  EUT C 164, 18.7.2007, s. 37.

3

---

BILAGA I

I enlighet med punkt 3 i beslut XII/2 om åtgärder för att underlätta övergången till klorfluorkarbonfria dosinhalatorer, fattat vid tolfte mötet av parterna till Montrealprotokollet, fastställde följande länder att det finns lämpliga klorfluorkarbonfria dosinhalatorer och att klorfluorkarboner därmed inte längre är viktiga i den mening som avses i protokollet när de kombineras med någon av följande verksamma beståndsdelar:

LISTA ÖVER ÄMNEN SOM INTE LÄNGRE ÄR VIKTIGA

Källa: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabell 1

Korttidsverkande bronkdilaterande betaagonister

| Land | Salbutamol | Terbutalin | Fenoterol | Orciprenalin | Reproterol | Karbuterol | Hexoprenalin | Pirbuterol | Klenbuterol | Bitolterol | Prokaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrike | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Förenade kungariket | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Land

Salbutamol

Terbutalin

Fenoterol

Orciprenalin

Reproterol

Karbuterol

Hexoprenalin

Pirbuterol

Klenbuterol

Bitolterol

Prokaterol

Österrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Förenade kungariket

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabell 2

Inhalationssteroider

| Land | Beklometason | Dexametason | Flunisolid | Flutikason | Budesonid | Triamcinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | X | X | X | X | X | X |
| Belgien | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | | | | | | |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | | | X | | |
| Estland | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | | | X | | |
| Frankrike | X | | | X | | |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | | | X | | |
| Italien | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | | | X | X | |
| Sverige | X | | | X | | |
| Förenade kungariket | | | | X | | |

Land

Beklometason

Dexametason

Flunisolid

Flutikason

Budesonid

Triamcinolon

Österrike

X

X

X

X

X

X

Belgien

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

Cypern

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

Frankrike

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

Sverige

X

X

Förenade kungariket

X

Tabell 3

Icke-steroida antiinflammatoriska medel

| Land | Kromoglicinsyra | Nedrocromil | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | X | X | | | | |
| Belgien | X | X | | | | |
| Bulgarien | X | X | | | | |
| Cypern | X | X | | | | |
| Tjeckien | X | X | | | | |
| Danmark | X | X | | | | |
| Estland | X | X | | | | |
| Finland | X | X | | | | |
| Frankrike | X | X | | | | |
| Tyskland | X | X | | | | |
| Grekland | X | X | | | | |
| Ungern | X | | | | | |
| Irland | | | | | | |
| Italien | X | X | | | | |
| Lettland | X | X | | | | |
| Litauen | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Nederländerna | X | X | | | | |
| Polen | X | X | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Rumänien | X | X | | | | |
| Slovakien | X | X | | | | |
| Slovenien | X | X | | | | |
| Spanien | | X | | | | |
| Sverige | X | X | | | | |
| Förenade kungariket | X | X | | | | |

Land

Kromoglicinsyra

Nedrocromil

Österrike

X

X

Belgien

X

X

Bulgarien

X

X

Cypern

X

X

Tjeckien

X

X

Danmark

X

X

Estland

X

X

Finland

X

X

Frankrike

X

X

Tyskland

X

X

Grekland

X

X

Ungern

X

Irland

Italien

X

X

Lettland

X

X

Litauen

X

X

Luxemburg

X

Malta

X

Nederländerna

X

X

Polen

X

X

Portugal

X

Rumänien

X

X

Slovakien

X

X

Slovenien

X

X

Spanien

X

Sverige

X

X

Förenade kungariket

X

X

Tabell 4

Bronkdilaterande antikolinergika

| Land | Ipratropiumbromid | Oxitropiumbromid | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | X | X | | | | |
| Belgien | X | X | | | | |
| Bulgarien | X | X | | | | |
| Cypern | X | X | | | | |
| Tjeckien | X | X | | | | |
| Danmark | X | X | | | | |
| Estland | X | X | | | | |
| Finland | X | X | | | | |
| Frankrike | | | | | | |
| Tyskland | X | X | | | | |
| Grekland | X | X | | | | |
| Ungern | X | X | | | | |
| Irland | X | X | | | | |
| Italien | | | | | | |
| Lettland | X | X | | | | |
| Litauen | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nederländerna | X | X | | | | |
| Polen | X | X | | | | |
| Portugal | X | | | | | |
| Rumänien | X | X | | | | |
| Slovakien | X | X | | | | |
| Slovenien | X | X | | | | |
| Spanien | X | X | | | | |
| Sverige | X | X | | | | |
| Förenade kungariket | X | X | | | | |

Land

Ipratropiumbromid

Oxitropiumbromid

Österrike

X

X

Belgien

X

X

Bulgarien

X

X

Cypern

X

X

Tjeckien

X

X

Danmark

X

X

Estland

X

X

Finland

X

X

Frankrike

Tyskland

X

X

Grekland

X

X

Ungern

X

X

Irland

X

X

Italien

Lettland

X

X

Litauen

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Nederländerna

X

X

Polen

X

X

Portugal

X

Rumänien

X

X

Slovakien

X

X

Slovenien

X

X

Spanien

X

X

Sverige

X

X

Förenade kungariket

X

X

Tabell 5

Långtidsverkande bronkdilaterande betaagonister

| Land | Formoterol | Salmeterol | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | X | X | | | | |
| Belgien | X | X | | | | |
| Bulgarien | X | X | | | | |
| Cypern | X | | | | | |
| Tjeckien | X | X | | | | |
| Danmark | | X | | | | |
| Estland | X | X | | | | |
| Finland | X | X | | | | |
| Frankrike | X | X | | | | |
| Tyskland | X | X | | | | |
| Grekland | | | | | | |
| Ungern | X | X | | | | |
| Irland | X | X | | | | |
| Italien | X | X | | | | |
| Lettland | X | X | | | | |
| Litauen | X | X | | | | |
| Luxemburg | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nederländerna | X | X | | | | |
| Polen | X | X | | | | |
| Portugal | X | X | | | | |
| Rumänien | X | X | | | | |
| Slovakien | X | X | | | | |
| Slovenien | X | X | | | | |
| Spanien | | X | | | | |
| Sverige | X | X | | | | |
| Förenade kungariket | X | X | | | | |

Land

Formoterol

Salmeterol

Österrike

X

X

Belgien

X

X

Bulgarien

X

X

Cypern

X

Tjeckien

X

X

Danmark

X

Estland

X

X

Finland

X

X

Frankrike

X

X

Tyskland

X

X

Grekland

Ungern

X

X

Irland

X

X

Italien

X

X

Lettland

X

X

Litauen

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Nederländerna

X

X

Polen

X

X

Portugal

X

X

Rumänien

X

X

Slovakien

X

X

Slovenien

X

X

Spanien

X

Sverige

X

X

Förenade kungariket

X

X

Tabell 6

Kombinationer av verksamma ämnen i en och samma dosinhalator

| Land | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | Alla produkter | | | | | |
| Belgien | Alla produkter | | | | | |
| Bulgarien | Alla produkter | | | | | |
| Cypern | | | | | | |
| Tjeckien | Alla produkter | | | | | |
| Danmark | Alla produkter | | | | | |
| Estland | | | | | | |
| Finland | Alla produkter | | | | | |
| Frankrike | Alla produkter | | | | | |
| Tyskland | Alla produkter | | | | | |
| Grekland | Alla produkter | | | | | |
| Ungern | Alla produkter | | | | | |
| Irland | | | | | | |
| Italien | Budenosid + Fenoterol | Fluticason + Salmeterol | | | | |
| Lettland | Alla produkter | | | | | |
| Litauen | Alla produkter | | | | | |
| Luxemburg | Alla produkter | | | | | |
| Malta | Alla produkter | | | | | |
| Nederländerna | Alla produkter | | | | | |
| Polen | Alla produkter | | | | | |
| Portugal | Alla produkter | | | | | |
| Rumänien | Alla produkter | | | | | |
| Slovakien | Alla produkter | | | | | |
| Slovenien | Alla produkter | | | | | |
| Spanien | | | | | | |
| Sverige | Alla produkter | | | | | |
| Förenade kungariket | | | | | | |

Land

Österrike

Alla produkter

Belgien

Alla produkter

Bulgarien

Alla produkter

Cypern

Tjeckien

Alla produkter

Danmark

Alla produkter

Estland

Finland

Alla produkter

Frankrike

Alla produkter

Tyskland

Alla produkter

Grekland

Alla produkter

Ungern

Alla produkter

Irland

Italien

Budenosid + Fenoterol

Fluticason + Salmeterol

Lettland

Alla produkter

Litauen

Alla produkter

Luxemburg

Alla produkter

Malta

Alla produkter

Nederländerna

Alla produkter

Polen

Alla produkter

Portugal

Alla produkter

Rumänien

Alla produkter

Slovakien

Alla produkter

Slovenien

Alla produkter

Spanien

Sverige

Alla produkter

Förenade kungariket

---

BILAGA II

VIKTIG MEDICINSK VERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp I som får användas för tillverkning av dosinhalatorer för behandling av astma och andra kroniska sjukdomar som medför andningssvårigheter tilldelas följande:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA. (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA. (IT)

| | Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union SA (ES)

| | SICOR SpA (IT) |
| --- | --- |

SICOR SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia (IT)

---

BILAGA III

VIKTIG LABORATORIEVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupperna I och II som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

BILAGA IV

VIKTIG LABORATORIEVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp III som får användas i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

BILAGA V

VIKTIG LABORATORIEVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp IV som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

BILAGA VI

VIKTIG LABORATORIEVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp V som får användas inom laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAGA VII

KRITISKA ANVÄNDNINGSOMRÅDEN INOM LABORATORIE- OCH ANALYSVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp VI som får användas för kritiska användningsområden i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAGA VIII

VIKTIG LABORATORIEVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp VII som får användas i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

Ineos Fluor (UK)

---

BILAGA IX

VIKTIG LABORATORIEVERKSAMHET

Kvoten kontrollerade ämnen i grupp IX som får användas i laboratorie- och analysverksamhet tilldelas följande:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

BILAGA X

[Denna bilaga innehåller konfidentiella affärsuppgifter och offentliggörs inte.]

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/69

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 april 2008

om tilldelning av importkvoter för perioden 1 januari–31 december 2008 för ämnen som kontrolleras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000

[delgivet med nr K(2008) 1639]

(Endast de bulgariska, engelska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, slovenska, spanska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

(2008/410/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | De kvantitativa begränsningarna för utsläppande på marknaden i gemenskapen av kontrollerade ämnen fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 2037/2000 och i bilaga III till denna. |
| --- | --- |

(1)

De kvantitativa begränsningarna för utsläppande på marknaden i gemenskapen av kontrollerade ämnen fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 2037/2000 och i bilaga III till denna.

| (2) | I artikel 4.2 i d i förordning (EG) nr 2037/2000 förbjuds varje producent och importör att släppa ut på marknaden eller använda för eget bruk metylbromid efter den 31 december år 2004. I artikel 4.4 i b i förordning (EG) nr 2037/2000 tillåts ett undantag från detta förbud om metylbromid används för att tillgodose de i artikel 3.2 ii i den förordningen angivna användarnas tillåtna behov såvitt avser användningsområden av avgörande betydelse. Kvantiteten metylbromid som är tillåten för användningsområden som är av avgörande betydelse för perioden 1 januari–31 december 2008 kommer att offentliggöras i ett separat kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 4.2 i d i förordning (EG) nr 2037/2000 förbjuds varje producent och importör att släppa ut på marknaden eller använda för eget bruk metylbromid efter den 31 december år 2004. I artikel 4.4 i b i förordning (EG) nr 2037/2000 tillåts ett undantag från detta förbud om metylbromid används för att tillgodose de i artikel 3.2 ii i den förordningen angivna användarnas tillåtna behov såvitt avser användningsområden av avgörande betydelse. Kvantiteten metylbromid som är tillåten för användningsområden som är av avgörande betydelse för perioden 1 januari–31 december 2008 kommer att offentliggöras i ett separat kommissionsbeslut.

| (3) | I artikel 4.2 iii i förordning (EG) nr 2037/2000 tillåts ett undantag från artikel 4.2 i d för metylbromid som importerats eller producerats för användning vid karantänsättning och före transport. Den mängd metylbromid som får importeras eller produceras för dessa ändamål under 2008 får inte överstiga genomsnittet av den beräknade nivån av metylbromid som en producent eller importör släppte ut på marknaden eller använde för eget bruk vid karantänsättning och före transport under åren 1996, 1997 och 1998. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4.2 iii i förordning (EG) nr 2037/2000 tillåts ett undantag från artikel 4.2 i d för metylbromid som importerats eller producerats för användning vid karantänsättning och före transport. Den mängd metylbromid som får importeras eller produceras för dessa ändamål under 2008 får inte överstiga genomsnittet av den beräknade nivån av metylbromid som en producent eller importör släppte ut på marknaden eller använde för eget bruk vid karantänsättning och före transport under åren 1996, 1997 och 1998.

| (4) | I artikel 4.4 i i förordning (EG) nr 2037/2000 beviljas ett undantag från artikel 4.2 om metylbromid importeras för destruktion eller om det importeras för användning som råmaterial. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 4.4 i i förordning (EG) nr 2037/2000 beviljas ett undantag från artikel 4.2 om metylbromid importeras för destruktion eller om det importeras för användning som råmaterial.

| (5) | I artikel 4.3 i e i förordning (EG) nr 2037/2000 fastställs den totala beräknade nivå av klorfluorkolväten som producenter och importörer får släppa ut på marknaden eller använda för eget bruk under perioden 1 januari–31 december 2008. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 4.3 i e i förordning (EG) nr 2037/2000 fastställs den totala beräknade nivå av klorfluorkolväten som producenter och importörer får släppa ut på marknaden eller använda för eget bruk under perioden 1 januari–31 december 2008.

| (6) | Kommissionen har offentliggjort ett meddelande riktat till företag i gemenskapen (2), som importerar kontrollerade ämnen som bryter ned ozonskiktet, och har därvid fått uppgifter om planerad import under 2008. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har offentliggjort ett meddelande riktat till företag i gemenskapen (2), som importerar kontrollerade ämnen som bryter ned ozonskiktet, och har därvid fått uppgifter om planerad import under 2008.

| (7) | När det gäller klorfluorkolväten stämmer tilldelningen av kvoter till producenter och importörer överens med bestämmelserna i kommissionens beslut 2007/195/EG av 27 mars 2007 om en mekanism för tilldelning av kvoter av klorfluorkolväten till producenter och importörer för åren 2003–2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 (3). |
| --- | --- |

(7)

När det gäller klorfluorkolväten stämmer tilldelningen av kvoter till producenter och importörer överens med bestämmelserna i kommissionens beslut 2007/195/EG av 27 mars 2007 om en mekanism för tilldelning av kvoter av klorfluorkolväten till producenter och importörer för åren 2003–2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 (3).

| (8) | För att säkerställa att verksamhetsutövare och företag kan dra nytta av tilldelade importkvoter och därmed säkerställa den nödvändiga kontinuiteten för deras verksamhet bör detta beslut tillämpas från och med 1 januari 2008. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att verksamhetsutövare och företag kan dra nytta av tilldelade importkvoter och därmed säkerställa den nödvändiga kontinuiteten för deras verksamhet bör detta beslut tillämpas från och med 1 januari 2008.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp I (klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115) och grupp II (andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 8 608 000,00 kg.

2.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp III (haloner), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 5 144 000,00 kg.

3.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp IV (koltetraklorid), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 10 000 330,00 kg.

4.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp V (1,1,1-trikloretan), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 400 060,00 kg.

5.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp VI (metylbromid), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen för användning vid karantänsättning och före transport, för användning som råmaterial och för destruktion, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 1 372 411,20 kg.

6.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp VII (bromfluorkolväten), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 för användning som råmaterial och som får släppas ut på marknaden i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 146,00 kg.

7.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp VIII (klorfluorkolväten), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 10 102 977,467 kg.

8.   Den kvantitet kontrollerade ämnen som tillhör grupp IX (bromklormetan), som omfattas av förordning (EG) nr 2037/2000 och som får övergå till fri omsättning i gemenskapen under 2008 från källor utanför gemenskapen, fastställs till en ozonnedbrytande potential motsvarande 168 012,00 kg.

Artikel 2

1.   Tilldelningen av importkvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga I.

2.   Tilldelningen av importkvoter för haloner under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga II.

3.   Tilldelningen av importkvoter för koltetraklorid under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga III.

4.   Tilldelningen av importkvoter för 1,1,1-trikloretan under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga IV.

5.   Tilldelningen av importkvoter för metylbromid under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga V.

6.   Tilldelningen av importkvoter för bromfluorkolväten under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga VI.

7.   Tilldelningen av importkvoter för klorfluorkolväten under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga VII.

8.   Tilldelningen av importkvoter för bromklormetan under perioden 1 januari–31 december 2008 ska ske för de ändamål och till de företag som anges i bilaga VIII.

9.   Importkvoterna för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115, andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner, haloner, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan, metylbromid, bromfluorkolväten, klorfluorkolväten och bromklormetan under perioden 1 januari–31 december 2008 fastställs i bilaga IX.

Artikel 3

Detta beslut ska tillämpas från och med 1 januari 2008 och ska upphöra att gälla den 31 december 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till följande företag:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Utfärdat i Bryssel den 30 april 2008.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens beslut 2007/540/EG (EUT L 198, 31.7.2007, s. 35).

1

(2)  EUT C 164, 18.7.2007, s. 22.

2

(3)  EUT L 88, 29.3.2007, s. 51.

3

---

BILAGA I

GRUPPERNA I OCH II

Importkvoter för klorfluorkarbonerna 11, 12, 113, 114 och 115 och andra fullständigt halogenerade klorfluorkarboner som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för användning som råmaterial och för destruktion under perioden 1 januari–31 december 2008.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

BILAGA II

GRUPP III

Importkvoter för haloner som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för viktiga användningsområden och för destruktion under perioden 1 januari–31 december 2008.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

BILAGA III

GRUPP IV

Importkvoter för koltetraklorid som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för användning som råmaterial och för destruktion under perioden 1 januari–31 december 2008.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

BILAGA IV

GRUPP V

Importkvoter för 1,1,1-trikloretan som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för användning som råmaterial och för destruktion under perioden 1 januari–31 december 2008.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

BILAGA V

GRUPP VI

Importkvoter för metylbromid som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för karantänsändamål eller användning före leverans, för användning som råmaterial och för destruktion under perioden 1 januari–31 december 2008.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

BILAGA VI

GRUPP VII

Importkvoter för bromfluorkolväten som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2008.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

BILAGA VII

GRUPP VIII

Importkvoter för klorfluorkolväten som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 och bestämmelserna i beslut 2007/195/EG och för användning som råmaterial, som agens i tillverkningsprocesser, för regenerering, för destruktion och för andra ändamål som tillåts enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2037/2000 under perioden 1 januari-31 december 2008.

Producent

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importör

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Tazzetti Fluids SRL (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids SRL (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakady Azotowe (PL)

---

BILAGA VIII

GRUPP IX

Importkvoter för bromklormetan som tilldelats importörer i enlighet med förordning (EG) nr 2037/2000 för användning som råmaterial under perioden 1 januari–31 december 2008.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

BILAGA IX

(Denna bilaga offentliggörs inte eftersom den innehåller konfidentiella uppgifter om affärsverksamhet.)

---

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/77

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 maj 2008

om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen

[delgivet med nr K(2008) 1873]

(Text av betydelse för EES)

(2008/411/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen gav sitt stöd till en mer flexibel spektrumanvändning i sitt meddelande Trådlösa elektroniska kommunikationstjänster – snabbare tillträde till spektrum genom ökad flexibilitet
   (2), som bland annat behandlar frekvensbandet 3 400–3 800 MHz. I det yttrande om tillträdespolitik för trådlösa elektroniska kommunikationstjänster (WAPECS) som lades fram av gruppen för radiospektrumpolitik den 23 november 2005 betonade medlemsstaterna att teknikneutralitet och tjänsteneutralitet var viktiga politiska mål för att åstadkomma en mer flexibel spektrumanvändning. Enligt yttrandet bör dessa mål inte införas plötsligt, utan gradvis så att inte marknaden rubbas. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen gav sitt stöd till en mer flexibel spektrumanvändning i sitt meddelande Trådlösa elektroniska kommunikationstjänster – snabbare tillträde till spektrum genom ökad flexibilitet
   (2), som bland annat behandlar frekvensbandet 3 400–3 800 MHz. I det yttrande om tillträdespolitik för trådlösa elektroniska kommunikationstjänster (WAPECS) som lades fram av gruppen för radiospektrumpolitik den 23 november 2005 betonade medlemsstaterna att teknikneutralitet och tjänsteneutralitet var viktiga politiska mål för att åstadkomma en mer flexibel spektrumanvändning. Enligt yttrandet bör dessa mål inte införas plötsligt, utan gradvis så att inte marknaden rubbas.

| (2) | Anvisande av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för fasta, nomadiska och mobila tillämpningar är ett viktigt element vid hanteringen av konvergensen mellan sektorerna för mobila tjänster, fasta tjänster och sändningstjänster och återspeglar teknisk innovation. De tjänster som tillhandahålls i det här frekvensbandet bör huvudsakligen inriktas på slutanvändares tillgång till bredbandskommunikation. |
| --- | --- |

(2)

Anvisande av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för fasta, nomadiska och mobila tillämpningar är ett viktigt element vid hanteringen av konvergensen mellan sektorerna för mobila tjänster, fasta tjänster och sändningstjänster och återspeglar teknisk innovation. De tjänster som tillhandahålls i det här frekvensbandet bör huvudsakligen inriktas på slutanvändares tillgång till bredbandskommunikation.

| (3) | De trådlösa bredbandstjänster för vilka frekvensbandet 3 400–3 800 MHz anvisas väntas i stor utsträckning vara alleuropeiska i den meningen att användarna av sådana elektroniska kommunikationstjänster i en medlemsstat också skulle kunna få tillgång till motsvarande tjänster i alla andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

De trådlösa bredbandstjänster för vilka frekvensbandet 3 400–3 800 MHz anvisas väntas i stor utsträckning vara alleuropeiska i den meningen att användarna av sådana elektroniska kommunikationstjänster i en medlemsstat också skulle kunna få tillgång till motsvarande tjänster i alla andra medlemsstater.

| (4) | I enlighet med artikel 4.2 i beslut nr 676/2002/EG gav kommissionen den 4 januari 2006 i uppdrag åt Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad CEPT) att kartlägga villkoren för tillhandahållande av harmoniserade radiofrekvensband i EU för tillämpningar som bygger på trådlös bredbandsåtkomst (nedan kallad BWA). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 4.2 i beslut nr 676/2002/EG gav kommissionen den 4 januari 2006 i uppdrag åt Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad CEPT) att kartlägga villkoren för tillhandahållande av harmoniserade radiofrekvensband i EU för tillämpningar som bygger på trådlös bredbandsåtkomst (nedan kallad BWA).

| (5) | Inom ramen för detta mandat utfärdade CEPT en rapport (CEPT-rapport 15) om BWA, med slutsatsen att det är tekniskt genomförbart att använda frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för fasta, nomadiska och mobila nät under de tekniska villkor som beskrivs i beslut ECC/DEC/(07)02 och rekommendation ECC/REC/(04)05 från kommittén för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

(5)

Inom ramen för detta mandat utfärdade CEPT en rapport (CEPT-rapport 15) om BWA, med slutsatsen att det är tekniskt genomförbart att använda frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för fasta, nomadiska och mobila nät under de tekniska villkor som beskrivs i beslut ECC/DEC/(07)02 och rekommendation ECC/REC/(04)05 från kommittén för elektronisk kommunikation.

| (6) | Resultaten av CEPT:s mandat bör snarast tillämpas i gemenskapen och genomföras av medlemsstaterna med tanke på efterfrågan på marknaden om att markbundna elektroniska tjänster för tillhandahållande av bredbandsåtkomst ska införas i dessa frekvensband. Med hänsyn till skillnaderna i dagens användning och marknadsefterfrågan för delbanden 3 400–3 600 MHz och 3 600–3 800 MHz på nationell nivå bör en annan tidsgräns fastställas för anvisande och tillgänglighet när det gäller dessa två delband. |
| --- | --- |

(6)

Resultaten av CEPT:s mandat bör snarast tillämpas i gemenskapen och genomföras av medlemsstaterna med tanke på efterfrågan på marknaden om att markbundna elektroniska tjänster för tillhandahållande av bredbandsåtkomst ska införas i dessa frekvensband. Med hänsyn till skillnaderna i dagens användning och marknadsefterfrågan för delbanden 3 400–3 600 MHz och 3 600–3 800 MHz på nationell nivå bör en annan tidsgräns fastställas för anvisande och tillgänglighet när det gäller dessa två delband.

| (7) | Anvisandet och tillgängliggörandet av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz i enlighet med resultaten från BWA-mandatet bygger på erkännandet att det finns andra existerande tillämpningar i dessa frekvensband och det utesluts inte att dessa band i framtiden ska kunna användas av andra system och tjänster för vilka dessa frekvensband har allokerats i enlighet med Internationella teleunionens radioreglemente (anvisande på icke-exklusiv grund). Ändamålsenliga kriterier för samexistens med andra system och tjänster inom samma och angränsande frekvensband har utvecklats i ECC-rapport 100. Denna rapport bekräftar att det ofta är möjligt att dela frekvensband med satellittjänster med beaktande av deras spridning i Europa, krav på geografisk separering och en bedömning från fall till fall av faktisk marktopografi. |
| --- | --- |

(7)

Anvisandet och tillgängliggörandet av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz i enlighet med resultaten från BWA-mandatet bygger på erkännandet att det finns andra existerande tillämpningar i dessa frekvensband och det utesluts inte att dessa band i framtiden ska kunna användas av andra system och tjänster för vilka dessa frekvensband har allokerats i enlighet med Internationella teleunionens radioreglemente (anvisande på icke-exklusiv grund). Ändamålsenliga kriterier för samexistens med andra system och tjänster inom samma och angränsande frekvensband har utvecklats i ECC-rapport 100. Denna rapport bekräftar att det ofta är möjligt att dela frekvensband med satellittjänster med beaktande av deras spridning i Europa, krav på geografisk separering och en bedömning från fall till fall av faktisk marktopografi.

| (8) | BEM (Block Edge Masks) är tekniska parametrar som gäller för hela spektrumblocket för en viss användare, oavsett hur många kanaler som utnyttjas för den teknik som användaren valt. Dessa är tänkta att ingå i tillståndssystemet för spektrumanvändning. De omfattar både utsändning inom (dvs. in-block power) och utanför spektrumblocket (dvs. out-of-block emission). Dessa regleringsbestämmelser syftar till att hantera riskerna med skadliga störningar mellan näraliggande nät och ska inte påverka tillämpningen av de gränser som fastställs i standarder för utrustning enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (3). |
| --- | --- |

(8)

BEM (Block Edge Masks) är tekniska parametrar som gäller för hela spektrumblocket för en viss användare, oavsett hur många kanaler som utnyttjas för den teknik som användaren valt. Dessa är tänkta att ingå i tillståndssystemet för spektrumanvändning. De omfattar både utsändning inom (dvs. in-block power) och utanför spektrumblocket (dvs. out-of-block emission). Dessa regleringsbestämmelser syftar till att hantera riskerna med skadliga störningar mellan näraliggande nät och ska inte påverka tillämpningen av de gränser som fastställs i standarder för utrustning enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (3).

| (9) | Harmonisering av de tekniska villkoren för tillgänglighet för och effektiv användning av spektrum omfattar inte tilldelningen, tillståndsförfaranden och tidsmässiga förhållanden och inte heller beslutet om eventuell användning av konkurrensbaserade urvalsförfaranden för tilldelningen av radiofrekvenser, som kommer att anordnas av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(9)

Harmonisering av de tekniska villkoren för tillgänglighet för och effektiv användning av spektrum omfattar inte tilldelningen, tillståndsförfaranden och tidsmässiga förhållanden och inte heller beslutet om eventuell användning av konkurrensbaserade urvalsförfaranden för tilldelningen av radiofrekvenser, som kommer att anordnas av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| (10) | Nationella skillnader ifråga om utgångsläge skulle kunna leda till snedvridning av konkurrensen. Det existerande regelverket ger medlemsstaterna verktyg att hantera dessa problem på ett proportionerligt, icke-diskriminerande och objektivt sätt och i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (5). |
| --- | --- |

(10)

Nationella skillnader ifråga om utgångsläge skulle kunna leda till snedvridning av konkurrensen. Det existerande regelverket ger medlemsstaterna verktyg att hantera dessa problem på ett proportionerligt, icke-diskriminerande och objektivt sätt och i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv) (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (5).

| (11) | Användningen av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för andra existerande tillämpningar i tredjeländer kan begränsa införandet och användningen av detta frekvensband för elektroniska kommunikationsnät i flera medlemsstater. Information om sådana begränsningar ska meddelas kommissionen i enlighet med artiklarna 7 och 6.2 i beslut 676/2002/EG och offentliggöras i enlighet med artikel 5 i beslut 676/2002/EG. |
| --- | --- |

(11)

Användningen av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för andra existerande tillämpningar i tredjeländer kan begränsa införandet och användningen av detta frekvensband för elektroniska kommunikationsnät i flera medlemsstater. Information om sådana begränsningar ska meddelas kommissionen i enlighet med artiklarna 7 och 6.2 i beslut 676/2002/EG och offentliggöras i enlighet med artikel 5 i beslut 676/2002/EG.

| (12) | För att frekvensbandet 3 400–3 800 MHz också ska kunna användas effektivt på längre sikt bör förvaltningarna fortsätta med studier som kan leda till ökad effektivitet och innovativ användning, som t.ex. meshnät. Sådana studier bör beaktas när en översyn av detta beslut övervägs. |
| --- | --- |

(12)

För att frekvensbandet 3 400–3 800 MHz också ska kunna användas effektivt på längre sikt bör förvaltningarna fortsätta med studier som kan leda till ökad effektivitet och innovativ användning, som t.ex. meshnät. Sådana studier bör beaktas när en översyn av detta beslut övervägs.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslutet syftar till harmonisering, utan att det påverkar skyddet av och den fortsatta driften för annan existerande användning av detta frekvensband, villkoren för tillgängligheten och den effektiva användningen av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system med kapacitet för elektroniska kommunikationstjänster.

Artikel 2

1.   Senast sex månader efter detta besluts ikraftträdande ska medlemsstaterna, på icke-exklusiv grund, anvisa frekvensbandet 3 400–3 600 MHz och göra det tillgängligt för markbundna elektroniska kommunikationsnät, i enlighet med de parametrar som anges i bilagan till detta beslut.

2.   Senast den 1 januari 2012 ska medlemsstaterna, på icke-exklusiv grund, anvisa frekvensbandet 3 600–3 800 MHz och göra det tillgängligt för markbundna elektroniska kommunikationsnät, i enlighet med de parametrar som anges i bilagan till detta beslut.

3.   Medlemsstaterna ska se till att de nät som avses i punkterna 1 och 2 erbjuder lämpligt skydd för system i angränsande frekvensband.

4.   Medlemsstaterna är inte bundna att genomföra skyldigheterna enligt detta beslut i geografiska områden där samordningen med tredjeländer förutsätter avvikelse från parametrarna i bilagan till detta beslut.

Medlemsstaterna ska göra varje ansträngning som är praktiskt möjlig för att åtgärda sådana avvikelser, vilka de ska anmäla till kommissionen, inklusive uppgifter om vilka geografiska områden som påverkas, och offentliggöra relevant information i enlighet med beslut nr 676/2002/EG.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska tillåta användning av frekvensbandet 3 400-3 800 MHz i enlighet med artikel 2 för fasta, nomadiska och mobila nät för elektronisk kommunikation.

Artikel 4

Medlemsstaterna ska övervaka användningen av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz och rapportera sina iakttagelser till kommissionen för att beslutet regelbundet och vid lämpliga tidpunkter ska kunna omprövas.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 maj 2008.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2007) 50.

2

(3)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

4

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 717/2007 (EUT L 171, 29.6.2007, p. 32).

5

---

BILAGA

PARAMETRAR ENLIGT ARTIKEL 2

Följande tekniska parametrar som benämns BEM (Block Edge Mask) är en väsentlig del av de nödvändiga förutsättningarna för att säkerställa samexistens i de fall då det saknas bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan näraliggande nät. Mindre strikta tekniska parametrar kan också användas, om operatörerna av sådana nät kommer överens om det. För utrustning som utnyttjar det här frekvensbandet kan även andra EIRP-gränser (1) användas än de som fastställs nedan, under förutsättning att man använder lämplig teknik för undvikande av störning som uppfyller kraven i direktiv 1999/5/EG och som erbjuder en skyddsnivå som minst motsvarar den som uppnås genom dessa tekniska parametrar (2).

A)   GRÄNSVÄRDEN FÖR UTSÄNDNING INOM BLOCK

Tabell 1

Gränser för effekttäthet EIRP för fast och nomadisk användning mellan 3 400 och 3 800 MHz

| Stationstyp | Maximal effekttäthet EIRP
  (dBm/MHz)
  (inklusive toleranser och ATPC-område (Automatic Transmitter Power Control)) |
| --- | --- |
| Centralstation (och nerlänkar i relästation) | +53 (3) |
| Terminalstation utomhus (och upplänkar i relästation) | +50 |
| Terminalstation (inomhus) | +42 |

Stationstyp

Maximal effekttäthet EIRP

(dBm/MHz)

(inklusive toleranser och ATPC-område (Automatic Transmitter Power Control))

Centralstation (och nerlänkar i relästation)

+53 (3)

Terminalstation utomhus (och upplänkar i relästation)

+50

Terminalstation (inomhus)

+42

Tabell 2

Gränser för effekttäthet EIRP för mobil användning mellan 3 400 och 3 800 MHz

| Stationstyp | Maximal effekttäthet EIRP
  (dBm/MHz)
  (minsta ATPC-område: 15 dB) |
| --- | --- |
| Centralstation | +53 (4) |
| Terminalstation | +25 |

Stationstyp

Maximal effekttäthet EIRP

(dBm/MHz)

(minsta ATPC-område: 15 dB)

Centralstation

+53 (4)

Terminalstation

+25

B)   GRÄNSVÄRDEN FÖR UTSÄNDNING UTANFÖR BLOCK (BLOCK EDGE MASK FÖR CENTRUMSTATIONER)

Figur

Utsändning utanför block för centrumstationer

Image

Tabell

Beskrivning i tabellform av Block Edge Mask för centrumstation

| Frekvensoffset | Gränsvärden för effekttäthet för sändarens uteffekt för centrumstationer
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Inom band (inom tilldelade block) | Se tabellerna 1 och 2 |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0<ΔF<A | – 6 – 41· (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A<ΔF<B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF≥B | – 59 |

Frekvensoffset

Gränsvärden för effekttäthet för sändarens uteffekt för centrumstationer

(dBm/MHz)

Inom band (inom tilldelade block)

Se tabellerna 1 och 2

ΔF = 0

– 6

0<ΔF<A

– 6 – 41· (ΔF/A)

A

– 47

A<ΔF<B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF≥B

– 59

---

(1)  Equivalent isotropically radiated power.

(2)  De generiska tekniska villkor som ska tillämpas på fasta och nomadiska nät beskrivs i de harmoniserade standarderna EN 302 326-2 och EN 302 326-3, som också innehåller definitioner för en centralstation och en terminalstation. Begreppet centralstation kan anses motsvara begreppet basstation när det gäller mobilnät.

(3)  Det värde för centralstationens effekttäthet EIRP som anges i tabellen anses lämpligt för konventionella 90 graders sektorantenner.

(4)  Det värde för centralstationens effekttäthet EIRP som anges i tabellen anses lämpligt för konventionella 90 graders sektorantenner.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 4.6.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 144/82

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK CHAD/3/2008

av den 28 maj 2008

om ändring av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken och beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/2/2008 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken

(2008/412/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2007/677/Gusp av den 15 oktober 2007 om Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (1) (Operation Eufor Tchad/RCA), särskilt artikel 10.2,

med beaktande av beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 av den 13 februari 2008 om godtagande av bidrag från tredjeländer till Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (2) och beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/2/2008 av den 18 mars 2008 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken (3), och

av följande skäl:

| (1) | På rekommendation av EU:s operationschef och Europeiska unionens militära kommitté om bidraget från Ryska federationen bör bidraget från Ryska federationen godtas. |
| --- | --- |

(1)

På rekommendation av EU:s operationschef och Europeiska unionens militära kommitté om bidraget från Ryska federationen bör bidraget från Ryska federationen godtas.

| (2) | I enlighet med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i utarbetandet och genomförandet av sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i utarbetandet och genomförandet av sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/1/2008 av den 13 februari 2008 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Bidrag från tredjeländer

I enlighet med konferenserna om styrkebidrag och vidare konsultationer ska bidragen från Albanien och Ryska federationen godtas för EU:s militära insats i Republiken Tchad och Centralafrikanska republiken.”

Artikel 2

Bilagan till beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Chad/2/2008 av den 18 mars 2008 ska ersättas med följande:

”BILAGA

Förteckning över tredjeländer som avses i artikel 2.1

| — | Republiken Albanien |
| --- | --- |

—

Republiken Albanien

| — | Ryska federationen” |
| --- | --- |

—

Ryska federationen”

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel 28 maj 2008.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

M. IPAVIC

Ordförande

---

(1)  EUT L 279, 23.10.2007, s. 21.

1

(2)  EUT L 56, 29.2.2008, s. 64.

2

(3)  EUT L 107, 17.4.2008, s. 60.

3

---