# Eiropas Savienības L 155/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 155 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 13. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 155

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 13. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 525/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 526/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 527/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 528/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007 | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 529/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka, ka pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007, visi piedāvājumi attiecībā uz balto cukuru ir jānoraida | 8 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 530/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz seineriem, kas zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 531/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 532/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 13 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 525/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 526/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 527/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 528/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 529/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru nosaka, ka pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007, visi piedāvājumi attiecībā uz balto cukuru ir jānoraida

8

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 530/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz seineriem, kas zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 531/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 532/2008 (2008. gada 12. jūnijs), ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

13

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome un Komisija |
| | | 2008/438/EK, Euratom |
| | * | Padomes un Komisijas Lēmums (2008. gada 14. maijs) par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 15 |
| | | Padome |
| | | 2008/439/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 9. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos | 17 |
| | | Komisija |
| | | 2008/440/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 28. novembris) par WRAP drukājamā un rakstāmpapīra shēmu, par kuru paziņojusi Apvienotā Karaliste (reģistrēts ar dokumenta numuru C 45/05)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5421)

   (
  1
  ) | 20 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome un Komisija

2008/438/EK, Euratom

*

Padomes un Komisijas Lēmums (2008. gada 14. maijs) par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

15

Padome

2008/439/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 9. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos

17

Komisija

2008/440/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 28. novembris) par WRAP drukājamā un rakstāmpapīra shēmu, par kuru paziņojusi Apvienotā Karaliste (reģistrēts ar dokumenta numuru C 45/05)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5421)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5421)

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 525/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 12. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 71,0 |
| MK | 36,7 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| MK | 23,0 |
| TR | 98,9 |
| ZZ | 91,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 50 10 | AR | 110,6 |
| EG | 150,8 |
| TR | 129,5 |
| US | 132,0 |
| ZA | 121,2 |
| ZZ | 128,8 |
| 0808 10 80 | AR | 106,5 |
| BR | 97,9 |
| CL | 94,9 |
| CN | 91,5 |
| MK | 63,0 |
| NZ | 108,8 |
| US | 118,9 |
| UY | 80,4 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 93,7 |
| 0809 10 00 | TR | 209,9 |
| US | 317,3 |
| ZZ | 263,6 |
| 0809 20 95 | TR | 462,1 |
| US | 378,7 |
| ZZ | 420,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | EG | 195,5 |
| US | 200,1 |
| ZZ | 197,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

71,0

MK

36,7

TR

75,8

ZZ

61,2

0707 00 05

JO

151,2

MK

23,0

TR

98,9

ZZ

91,0

0709 90 70

TR

99,8

ZZ

99,8

0805 50 10

AR

110,6

EG

150,8

TR

129,5

US

132,0

ZA

121,2

ZZ

128,8

0808 10 80

AR

106,5

BR

97,9

CL

94,9

CN

91,5

MK

63,0

NZ

108,8

US

118,9

UY

80,4

ZA

81,2

ZZ

93,7

0809 10 00

TR

209,9

US

317,3

ZZ

263,6

0809 20 95

TR

462,1

US

378,7

ZZ

420,4

0809 30 10, 0809 30 90

EG

195,5

US

200,1

ZZ

197,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 526/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1109/2007 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 512/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2007./2008. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1109/2007 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 512/2008 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1109/2007 36. pantā minētajiem produktiem 2007./2008. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1568/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 62. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 28.9.2007., 5. lpp.

3

(4)  OV L 150, 10.6.2008., 3. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2008. gada 13. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 95 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 19,90 | 6,35 |
| 1701 11 90 (1) | 19,90 | 12,02 |
| 1701 12 10 (1) | 19,90 | 6,16 |
| 1701 12 90 (1) | 19,90 | 11,50 |
| 1701 91 00 (2) | 21,75 | 15,18 |
| 1701 99 10 (2) | 21,75 | 9,84 |
| 1701 99 90 (2) | 21,75 | 9,84 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

19,90

6,35

1701 11 90 (1)

19,90

12,02

1701 12 10 (1)

19,90

6,16

1701 12 90 (1)

19,90

11,50

1701 91 00 (2)

21,75

15,18

1701 99 10 (2)

21,75

9,84

1701 99 90 (2)

21,75

9,84

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 527/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kas atbilst Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteiktajām prasībām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnija

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1 lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

---

PIELIKUMS

Kompensācijas, kas no 2008. gada 13. jūnija piemērojamas par baltā cukura un jēlcukura izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 25,16 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 27,35 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 27,35 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 27,35 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | — | visi galamērķi, izņemot šādus:






  a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

25,16 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

27,35

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

27,35

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

27,35

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

—

visi galamērķi, izņemot šādus:

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

---

(1)  Tostarp Kosova, Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādībā, saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244.

(2)  Šo likmi piemēro jēlcukuram, kura iznākums ir 92 %. Ja izvestā jēlcukura iznākums nav 92 %, piemērojamo kompensācijas likmi katrai attiecīgajai izvešanas darbībai reizina ar pārrēķina koeficientu, ko iegūst, dalot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III iedaļas 3. punktu aprēķināto izvestā jēlcukura iznākumu ar 92.

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 528/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar ko nosaka maksimālo eksporta kompensāciju baltajam cukuram pastāvīgā konkursā, kuru paredz Regula (EK) Nr. 900/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 900/2007 par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 900/2007 par atklātu pastāvīgo konkursu līdz 2007./2008. tirdzniecības gada beigām, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 900/2007, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 12. jūnijā, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 900/2007, 8. panta 1. punktam un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 12. jūnijā, ir lietderīgi noteikt maksimālo eksporta kompensāciju šajā uzaicinājuma uz konkursu daļā.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 12. jūnijā Regulas (EK) Nr. 900/2007 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem maksimālā eksporta kompensācija ir 32,350 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 196, 28.7.2007., 26. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 148/2008 (OV L 46, 21.2.2008., 9. lpp.).

2

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 529/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar kuru nosaka, ka pastāvīgā konkursā, ko paredz Regula (EK) Nr. 1060/2007, visi piedāvājumi attiecībā uz balto cukuru ir jānoraida

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu un trešās daļas b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 14. septembrī Regula (EK) Nr. 1060/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 14. septembrī Regula (EK) Nr. 1060/2007, ar ko izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu Beļģijas, Čehijas, Spānijas, Īrijas, Itālijas, Ungārijas, Polijas, Slovākijas un Zviedrijas intervences aģentūru rīcībā esošā cukura tālākai pārdošanai, lai to izvestu (2), prasa izsludināt uzaicinājumus uz konkursa daļām.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2007 4. panta 1. punktu un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 11. jūnijā, ir lietderīgi nolemt, ka attiecībā uz šo konkursa daļu visi piedāvājumi ir jānoraida. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2007 4. panta 1. punktu un pēc to pieteikumu izskatīšanas, kas iesniegti pēc izsludinātā uzaicinājuma uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 11. jūnijā, ir lietderīgi nolemt, ka attiecībā uz šo konkursa daļu visi piedāvājumi ir jānoraida.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Uzaicinājumā uz konkursa daļu ar termiņu 2008. gada 11. jūnijā Regulas (EK) Nr. 1060/2007 1. pantā minētajiem produktiem visi piedāvājumi ir jānoraida.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 242, 15.9.2007., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 148/2008 (OV L 46, 21.2.2008., 9. lpp.).

2

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 530/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz seineriem, kas zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (2), ir noteikts, kādu daudzumu zilās tunzivs Kopienas zvejas kuģi 2008. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (2), ir noteikts, kādu daudzumu zilās tunzivs Kopienas zvejas kuģi 2008. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā.

| (2) | Ar Komisijas 2008. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 446/2008, ar ko, ievērojot 21. panta 4. punktu Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, pielāgo dažas zilās tunzivs kvotas 2008. gadam (3), zilās tunzivs daudzums ir mainīts, ko Kopienas zvejas kuģi 2008. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2008. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 446/2008, ar ko, ievērojot 21. panta 4. punktu Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, pielāgo dažas zilās tunzivs kvotas 2008. gadam (3), zilās tunzivs daudzums ir mainīts, ko Kopienas zvejas kuģi 2008. gadā drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā.

| (3) | Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 1559/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zilo tunzivju krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 520/2007 (4), noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija par to kuģiem piešķirto individuālo kvotu, ja tie garāki par 24 metriem. |
| --- | --- |

(3)

Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 1559/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zilo tunzivju krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 520/2007 (4), noteikts, ka dalībvalstīm jāinformē Komisija par to kuģiem piešķirto individuālo kvotu, ja tie garāki par 24 metriem.

| (4) | Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības jomas dzīvotspēju ilgtermiņā, ar piesardzības principa palīdzību ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus. |
| --- | --- |

(4)

Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir nodrošināt zvejniecības jomas dzīvotspēju ilgtermiņā, ar piesardzības principa palīdzību ilgtspējīgā veidā izmantojot ūdeņu dzīvos resursus.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. pantu, ja ir pierādījumi par nopietniem draudiem ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanai, Komisija var lemt par ārkārtas pasākumiem, kuri ilgst ne vairāk par sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. pantu, ja ir pierādījumi par nopietniem draudiem ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanai, Komisija var lemt par ārkārtas pasākumiem, kuri ilgst ne vairāk par sešiem mēnešiem.

| (6) | Komisijas rīcībā esošā, kā arī Komisijas inspektoru dalībvalstīs veikto pārbaužu laikā gūtā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas iedalītas seineriem, kuri peld ar Grieķijas, Francijas, Itālijas, Kipras un Maltas karogu vai reģistrēti minētajās valstīs, zilās tunzivs zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā, būs uzskatāmas par pilnībā apgūtām 2008. gada 16. jūnijā, bet zvejas iespējas, kas iedalītas seineriem, kuri peld ar Spānijas karogu vai reģistrēti minētajā valstī, zvejai no jau minētā krājuma, būs uzskatāmas par pilnībā apgūtām 2008. gada 23. jūnijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas rīcībā esošā, kā arī Komisijas inspektoru dalībvalstīs veikto pārbaužu laikā gūtā informācija liecina, ka zvejas iespējas, kas iedalītas seineriem, kuri peld ar Grieķijas, Francijas, Itālijas, Kipras un Maltas karogu vai reģistrēti minētajās valstīs, zilās tunzivs zvejai Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā, būs uzskatāmas par pilnībā apgūtām 2008. gada 16. jūnijā, bet zvejas iespējas, kas iedalītas seineriem, kuri peld ar Spānijas karogu vai reģistrēti minētajā valstī, zvejai no jau minētā krājuma, būs uzskatāmas par pilnībā apgūtām 2008. gada 23. jūnijā.

| (7) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas zinātniskā komiteja (ICCAT) ir konstatējusi, ka flotes pārmērīgā kapacitāte ir galvenais faktors, kas varētu izraisīt zilās tunzivs krājumu izsīkšanu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Flotes pārmērīgas kapacitātes dēļ pastāv būtisks risks, ka nozvejas daudzums pārsniegs atļauto daudzumu. Turklāt viena seinera dienas nozvejas kapacitāte ir tik liela, ka atļauto nozvejas līmeni var sasniegt vai pārsniegt ļoti ātri. Minētajos apstākļos, šai flotei pārsniedzot atļauto nozvejas līmeni, tiktu nopietni apdraudēta zilās tunzivs krājumu saglabāšana. |
| --- | --- |

(7)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas zinātniskā komiteja (ICCAT) ir konstatējusi, ka flotes pārmērīgā kapacitāte ir galvenais faktors, kas varētu izraisīt zilās tunzivs krājumu izsīkšanu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Flotes pārmērīgas kapacitātes dēļ pastāv būtisks risks, ka nozvejas daudzums pārsniegs atļauto daudzumu. Turklāt viena seinera dienas nozvejas kapacitāte ir tik liela, ka atļauto nozvejas līmeni var sasniegt vai pārsniegt ļoti ātri. Minētajos apstākļos, šai flotei pārsniedzot atļauto nozvejas līmeni, tiktu nopietni apdraudēta zilās tunzivs krājumu saglabāšana.

| (8) | Zilās tunzivs zvejas laikā 2008. gadā Komisija cieši uzraudzīja, vai dalībvalstis pilda visas attiecīgo Kopienas noteikumu prasības. Komisijas rīcībā esošā, kā arī Komisijas inspektoru iegūtā informācija liecina, ka attiecīgās dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību prasībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1559/2007. |
| --- | --- |

(8)

Zilās tunzivs zvejas laikā 2008. gadā Komisija cieši uzraudzīja, vai dalībvalstis pilda visas attiecīgo Kopienas noteikumu prasības. Komisijas rīcībā esošā, kā arī Komisijas inspektoru iegūtā informācija liecina, ka attiecīgās dalībvalstis nav nodrošinājušas pilnīgu atbilstību prasībām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1559/2007.

| (9) | Tādēļ ir vajadzīgs, lai Komisija no 2008. gada 16. jūnija aizliegtu seineriem, kuri peld ar Grieķijas, Francijas, Itālijas, Kipras un Maltas karogu vai ir reģistrēti minētajās valstīs, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā, un no 2008. gada 23. jūnija aizliegtu seineriem, kuri peld ar Spānijas karogu vai ir reģistrēti minētajā valstī, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ ir vajadzīgs, lai Komisija no 2008. gada 16. jūnija aizliegtu seineriem, kuri peld ar Grieķijas, Francijas, Itālijas, Kipras un Maltas karogu vai ir reģistrēti minētajās valstīs, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā, un no 2008. gada 23. jūnija aizliegtu seineriem, kuri peld ar Spānijas karogu vai ir reģistrēti minētajā valstī, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā.

| (10) | Lai stiprinātu minēto pasākumu efektivitāti nolūkā novērst nopietno apdraudējumu attiecībā uz zilās tunzivs krājumu izsīkšanu, Kopienas uzņēmējiem tiks aizliegts atļaut izkraut krastā, iesprostot, lai uzbarotu vai audzētu, un pārkraut zilās tunzivis, kuras seineri nozvejojuši Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā, |
| --- | --- |

(10)

Lai stiprinātu minēto pasākumu efektivitāti nolūkā novērst nopietno apdraudējumu attiecībā uz zilās tunzivs krājumu izsīkšanu, Kopienas uzņēmējiem tiks aizliegts atļaut izkraut krastā, iesprostot, lai uzbarotu vai audzētu, un pārkraut zilās tunzivis, kuras seineri nozvejojuši Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2008. gada 16. jūnija ir aizliegts seineriem, kuri peld ar Grieķijas, Francijas, Itālijas, Kipras un Maltas karogu vai ir reģistrēti minētajās valstīs, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā.

No minētās dienas ir aizliegts arī paturēt uz kuģa, iesprostot, lai uzbarotu vai audzētu, pārkraut, pārvietot vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

2. pants

No 2008. gada 23. jūnija ir aizliegts seineriem, kuri peld ar Spānijas karogu vai ir reģistrēti minētajā valstī, zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā.

No minētās dienas ir arī aizliegts paturēt uz kuģa, iesprostot, lai uzbarotu vai audzētu, pārkraut, pārvietot vai izkraut krastā šādus krājumus, ko nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

1.   Neskarot panta otro daļu, no 2008. gada 16. jūnija Kopienas uzņēmējiem ir aizliegts atļaut izkraut krastā, iesprostot, lai uzbarotu vai audzētu, un pārkraut zilās tunzivis, kuras seineri nozvejojuši Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā.

2.   Līdz 2008. gada 23. jūnijam ir atļauts izkraut krastā, iesprostot, lai uzbarotu vai audzētu, un pārkraut Kopienas ūdeņos vai ostās zilās tunzivis, kuras Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45 °R garuma un Vidusjūrā nozvejojuši seineri, kuri peld ar Spānijas karogu vai ir reģistrēti minētajā valstī.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 134, 23.5.2008., 11. lpp.

3

(4)  OV L 340, 22.12.2007., 8. lpp.

4

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 531/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par sīrupa un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā noteikts, ka starpību starp minētās regulas 1. panta 1. punkta c) d) g) apakšpunktā norādīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienā var atlīdzināt, piešķirot eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli cukura tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. un 33. pantā paredzētajiem noteikumiem un noteiktiem kritērijiem.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta pirmajā daļā paredzēts, ka stāvoklis pasaules tirgū vai konkrētu tirgu īpašās prasības var radīt nepieciešamību noteikt dažādu kompensācijas lielumu atkarībā no galamērķa.

| (4) | Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2). |
| --- | --- |

(4)

Kompensācijas jāpiešķir vienīgi par produktiem, kurus atļauts laist brīvā apgrozībā Kopienas tirgū un kuri atbilst prasībām, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2).

| (5) | Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Eksporta kompensācijas var noteikt, lai izlīdzinātu konkurētspējas atšķirību starp Kopienas un trešās valsts eksportu. Kopienas eksportam uz dažiem tuviem galamērķiem un uz trešām valstīm, kuras Kopienas produktiem piemēro preferenciālu importa režīmu, pašlaik ir īpaši labvēlīgi konkurētspējas apstākļi. Tādēļ kompensācijas par eksportu uz minētajiem galamērķiem jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem

2.   Lai par tiem varētu saņemt kompensāciju atbilstīgi 1. punktam, produktiem jāatbilst attiecīgām prasībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 951/2006 3. un 4. pantā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijos Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1 lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1568/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 62. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Eksporta kompensācijas, kas no 2008. gada 13. jūnija piemērojamas par sīrupu un noteiktu citu cukura produktu izvedumiem bez turpmākas apstrādes

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 27,35 |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 27,35 |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 27,35 |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 |
| 1702 90 95 9100 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 |
| 1702 90 95 9900 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 (3) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausnas | 27,35 |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara | 0,2735 |
| NB: Galamērķi ir noteikti šādi:







  S00 | — | visi galamērķi, izņemot šādus:






  a) | trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apmērs

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausnas

27,35

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

27,35

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

27,35

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735

1702 90 95 9100

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735

1702 90 95 9900

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735 (3)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausnas

27,35

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharozes × 100 kg produkta tīrā svara

0,2735

NB: Galamērķi ir noteikti šādi:

S00

—

visi galamērķi, izņemot šādus:

a)

trešās valstis: Andora, Lihtenšteina, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija (), Melnkalne, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Itālijas pašvaldības Livinjo un Kampioni un Kipras Republikas apgabali, kuros Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli;

| c) | Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs. |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijas, par kuru ārlietām ir atbildīga kāda no dalībvalstīm un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltārs.

---

(1)  Tostarp Kosova, Apvienoto Nāciju Organizācijas aizgādībā, saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244.

(2)  Pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas no 2005. gada 1. februāra saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmumu 2005/45/EK par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma, ar kuru groza Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija nolīgumu par noteikumiem, kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, noslēgšanu un pagaidu piemērošanu (OV L 23, 26.1.2005., 17. lpp.).

(3)  Pamatlikme nav piemērojama Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3513/92 (OV L 355, 5.12.1992., 12. lpp.) pielikuma 2. punktā definētajiem produktiem.

---

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 532/2008

(2008. gada 12. jūnijs),

ar kuru groza kompensācijas likmes, kas piemērojamas dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 478/2008 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2008. gada 30. maija piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 478/2008 (2) ir noteiktas kompensāciju likmes, kuras no 2008. gada 30. maija piemērojamas pielikumā uzskaitītajiem produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums.

| (2) | Attiecinot Regulā (EK) Nr. 478/2008 ietvertos noteikumus un kritērijus uz informāciju, kas patlaban ir pieejama Komisijai, izriet, ka pašlaik piemērojamās eksporta kompensācijas ir jāmaina atbilstoši šīs regulas pielikumam, |
| --- | --- |

(2)

Attiecinot Regulā (EK) Nr. 478/2008 ietvertos noteikumus un kritērijus uz informāciju, kas patlaban ir pieejama Komisijai, izriet, ka pašlaik piemērojamās eksporta kompensācijas ir jāmaina atbilstoši šīs regulas pielikumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo kompensācijas likmes, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 478/2008, maina atbilstoši šīs regulas pielikumam.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. jūnijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 318/2006 tiks aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.) no 2008. gada 1. oktobra.

1

(2)  OV L 140, 30.5.2008., 17. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2008. gada 13. jūnija piemēro dažiem cukura nozares produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likme, EUR par 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| 1701 99 10 | Baltais cukurs | 27,35 | 27,35 |

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likme, EUR par 100 kg

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

1701 99 10

Baltais cukurs

27,35

27,35

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz Albāniju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju, Melnkalni, Kosovu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Andoru, Gibraltāru, Seūtu, Meliļu, Svēto Krēslu (Vatikānu), Lihtenšteinu, Livinjo un Kampione d'Italia pašvaldībām, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām un Kipras Republikas teritorijām, kurās Kipras Republikas valdība neveic efektīvu kontroli, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome un Komisija

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/15

---

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 14. maijs)

par Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2008/438/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,

tā kā:

| (1) | Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, parakstīja 2008. gada 18. februārī Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/273/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai, parakstīja 2008. gada 18. februārī Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/273/EK (2).

| (2) | Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to piemēro provizoriski no pievienošanās dienas. |
| --- | --- |

(2)

Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to piemēro provizoriski no pievienošanās dienas.

| (3) | Protokols būtu jānoslēdz, |
| --- | --- |

(3)

Protokols būtu jānoslēdz,

IR NOLĒMUŠAS ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā ir apstiprināts protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā iesniedz protokola 11. pantā paredzētos apstiprināšanas dokumentus. Komisijas priekšsēdētājs vienlaikus iesniedz apstiprināšanas instrumentu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Briselē, 2008. gada 14. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. BAJUK

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  2008. gada 23. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 99, 10.4.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 10.4.2008., 2. lpp.

3

---

Padome

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 9. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2008/439/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/162/EK (2004. gada 10. februāris) par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos un par Lēmuma 89/688/EEK spēkā esamības perioda pagarināšanu (1) un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2004/162/EK Francijas iestādēm atļauts noteikt atbrīvojumus no ostu nodevām vai to atvieglojumus attiecībā uz precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos un kuras ir ietvertas minētā lēmuma pielikumā. Atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta maksimālā atļautā nodokļa starpība ir 10, 20 vai 30 procentu punkti. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2004/162/EK Francijas iestādēm atļauts noteikt atbrīvojumus no ostu nodevām vai to atvieglojumus attiecībā uz precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos un kuras ir ietvertas minētā lēmuma pielikumā. Atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta maksimālā atļautā nodokļa starpība ir 10, 20 vai 30 procentu punkti.

| (2) | Minētajā lēmumā paredzēta tā pielikumā norādīto preču sarakstu atjaunināšana sakarā ar jaunas ražošanas uzsākšanu Francijas aizjūras departamentos un steidzamu pasākumu pieņemšana, ja konkrēta komercdarbības prakse apdraud vietējo ražošanu. |
| --- | --- |

(2)

Minētajā lēmumā paredzēta tā pielikumā norādīto preču sarakstu atjaunināšana sakarā ar jaunas ražošanas uzsākšanu Francijas aizjūras departamentos un steidzamu pasākumu pieņemšana, ja konkrēta komercdarbības prakse apdraud vietējo ražošanu.

| (3) | Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai pieprasījumu nolūkā atjaunināt to preču sarakstus, attiecībā uz kurām var piemērot atšķirīgas nodokļu likmes, ietverot šajos sarakstos jaunas preces. Attiecībā uz katru norādīto preci Francijas iestāžu iesniegtais pieprasījums tika skatīts saistībā ar atbilstību Lēmuma 2004/162/EK nosacījumiem. Šīs jaunās preces izgatavo ražošanas procesā, kuru Franču Gviāna uzsāka tikai pēc Francijas iestāžu 2003. gada 14. marta pieprasījuma, saskaņā ar kuru tika pieņemts Lēmums 2004/162/EK. Tādēļ šīs preces nebija iespējams iekļaut preču sarakstos minētā lēmuma pielikumā. Tādējādi ir izpildīts viens no diviem minētā lēmuma 3. panta alternatīvajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai pieprasījumu nolūkā atjaunināt to preču sarakstus, attiecībā uz kurām var piemērot atšķirīgas nodokļu likmes, ietverot šajos sarakstos jaunas preces. Attiecībā uz katru norādīto preci Francijas iestāžu iesniegtais pieprasījums tika skatīts saistībā ar atbilstību Lēmuma 2004/162/EK nosacījumiem. Šīs jaunās preces izgatavo ražošanas procesā, kuru Franču Gviāna uzsāka tikai pēc Francijas iestāžu 2003. gada 14. marta pieprasījuma, saskaņā ar kuru tika pieņemts Lēmums 2004/162/EK. Tādēļ šīs preces nebija iespējams iekļaut preču sarakstos minētā lēmuma pielikumā. Tādējādi ir izpildīts viens no diviem minētā lēmuma 3. panta alternatīvajiem nosacījumiem.

| (4) | Jāizskata arī grūtības, ar kādām saskaras šīs jaunās preces iepretim no ārienes ievestām precēm sakarā ar lielākām ražošanas izmaksām, kas rodas uzņēmumiem, visbiežāk ļoti maziem uzņēmumiem, kuri veic ražošanu Franču Gviānā. Lielākas izmaksas rodas jo īpaši sakarā ar teritorijas nošķirtību, sarežģīto klimatu un vietējā tirgus nelielo izmēru. Nošķirtība rada lielas transporta izmaksas, un uzņēmumiem sakarā ar transportēšanas ilgumu ir jānodrošina sev lielāks daudzums izejmateriālu un rezerves detaļu, lai varētu salabot ražošanā izmantojamās iekārtas. Arī vietējā tirgus nelielais izmērs bieži izraisa to, ka ražošanas iekārtas ir pārāk jaudīgas faktiski saražotajam daudzumam. Francijas iestādes ir novērtējušas grūtības katrā vietēji ražoto preču kategorijā, pamatojoties uz katrai kategorijai raksturīgiem faktoriem. |
| --- | --- |

(4)

Jāizskata arī grūtības, ar kādām saskaras šīs jaunās preces iepretim no ārienes ievestām precēm sakarā ar lielākām ražošanas izmaksām, kas rodas uzņēmumiem, visbiežāk ļoti maziem uzņēmumiem, kuri veic ražošanu Franču Gviānā. Lielākas izmaksas rodas jo īpaši sakarā ar teritorijas nošķirtību, sarežģīto klimatu un vietējā tirgus nelielo izmēru. Nošķirtība rada lielas transporta izmaksas, un uzņēmumiem sakarā ar transportēšanas ilgumu ir jānodrošina sev lielāks daudzums izejmateriālu un rezerves detaļu, lai varētu salabot ražošanā izmantojamās iekārtas. Arī vietējā tirgus nelielais izmērs bieži izraisa to, ka ražošanas iekārtas ir pārāk jaudīgas faktiski saražotajam daudzumam. Francijas iestādes ir novērtējušas grūtības katrā vietēji ražoto preču kategorijā, pamatojoties uz katrai kategorijai raksturīgiem faktoriem.

| (5) | 2003. gada oktobrī tika nodibināts jauns uzņēmums, kas sāka ražot jogurtus un citus piena produktus, piemēram, balto sieru (pozīcija 0403, ietverot apakšpozīciju 0403 10 un 0403 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Tomēr sākotnējā pieprasījuma iesniegšanas laikā, kas bija vēl pirms ražošanas uzsākšanas, bija paredzēts ražot tikai jogurtu (pozīcija 0403 10 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Izrādās, ka uzņēmuma darbība aptver arī preces, kuras iekļautas pozīcijā 0403 90. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 0403 90 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(5)

2003. gada oktobrī tika nodibināts jauns uzņēmums, kas sāka ražot jogurtus un citus piena produktus, piemēram, balto sieru (pozīcija 0403, ietverot apakšpozīciju 0403 10 un 0403 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Tomēr sākotnējā pieprasījuma iesniegšanas laikā, kas bija vēl pirms ražošanas uzsākšanas, bija paredzēts ražot tikai jogurtu (pozīcija 0403 10 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Izrādās, ka uzņēmuma darbība aptver arī preces, kuras iekļautas pozīcijā 0403 90. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 0403 90 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.

| (6) | Kāds uzņēmums 2005. gada septembrī uzsāka kafijas grauzdēšanu. Vienlaikus tiek īstenots apjomīgs neapstrādātas kafijas lauksaimnieciskās ražošanas projekts, kam jānodrošina izejviela grauzdēšanas uzņēmumam. Laika gaitā šīs darbības, kopā ņemot, varētu apmierināt daļu kafijas pieprasījuma Franču Gviānā. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji grauzdētas kafijas pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz no ārienes ievestas grauzdētas kafijas pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu grauzdēta kafija (pozīcija 0901 21 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā) iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(6)

Kāds uzņēmums 2005. gada septembrī uzsāka kafijas grauzdēšanu. Vienlaikus tiek īstenots apjomīgs neapstrādātas kafijas lauksaimnieciskās ražošanas projekts, kam jānodrošina izejviela grauzdēšanas uzņēmumam. Laika gaitā šīs darbības, kopā ņemot, varētu apmierināt daļu kafijas pieprasījuma Franču Gviānā. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji grauzdētas kafijas pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz no ārienes ievestas grauzdētas kafijas pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu grauzdēta kafija (pozīcija 0901 21 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā) iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.

| (7) | 2006. gada sākumā kāds uzņēmums sāka ražot šokolādi un kakao produktus (pozīcija 1801, 1802, 1803, 1805 un 1806 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Vienlaikus tiek īstenota kakao lauksaimnieciskas ražošanas uzsākšana. Laika gaitā šīs darbības, kopā ņemot, varētu apmierināt daļu šokolādes pieprasījuma Franču Gviānā. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražotas šokolādes un kakao produktu pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 1801, 1802, 1803, 1805 un 1806 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(7)

2006. gada sākumā kāds uzņēmums sāka ražot šokolādi un kakao produktus (pozīcija 1801, 1802, 1803, 1805 un 1806 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Vienlaikus tiek īstenota kakao lauksaimnieciskas ražošanas uzsākšana. Laika gaitā šīs darbības, kopā ņemot, varētu apmierināt daļu šokolādes pieprasījuma Franču Gviānā. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražotas šokolādes un kakao produktu pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 1801, 1802, 1803, 1805 un 1806 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.

| (8) | 2005. gada septembrī tika izveidots uzņēmums, kas sāka ražot maniokas čipsus, banānu čipsus un grauzdētus zemesriekstus (pozīcija 2008 11 un 2008 99 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 2008 11 un 2008 99 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(8)

2005. gada septembrī tika izveidots uzņēmums, kas sāka ražot maniokas čipsus, banānu čipsus un grauzdētus zemesriekstus (pozīcija 2008 11 un 2008 99 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 2008 11 un 2008 99 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.

| (9) | 2006. gadā nodibinātais alus ražošanas uzņēmums 2007. gadā sāka ražot alu (pozīcija 2203 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražotā alus pašizmaksa par vairāk nekā 30 % pārsniedz no ārienes ievesta alus pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 2203 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma C daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir trīsdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(9)

2006. gadā nodibinātais alus ražošanas uzņēmums 2007. gadā sāka ražot alu (pozīcija 2203 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražotā alus pašizmaksa par vairāk nekā 30 % pārsniedz no ārienes ievesta alus pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 2203 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma C daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir trīsdesmit procentu punkti.

| (10) | 2005. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka darbību, savācot rīsu sēnalu atliekas, lai no tām ražotu produktu, kas līdzinās kūdrai (kurināmais, pakaiši). Šī jaunā darbība nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga, ja ārpus Franču Gviānas ražotajai kūdrai (pozīcija 2703 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā) Franču Gviānā nevarētu piemērot diferencētu nodokli. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju – lai gan produktu ražo no lauksaimniecības atkritumiem, pārstrādes izmaksas ir tādas, ka tas nevar konkurēt ar Franču Gviānā ievesto kūdru, pat ņemot vērā transporta izmaksas. Francijas iestādes uzskata, ka šīs preces ražošanas izmaksas ir ievērojami lielākas nekā kūdras ražošanas izmaksas sakarā ar to, ka konkrētais Franču Gviānas uzņēmums ir ļoti neliels (seši darbinieki) un ka šī darbība ir gandrīz kā mājamatniecība, bet Eiropā kūdru ražo industriāli. Turklāt Franču Gviānā nav vietējās kūdras ražošanas. Pat ņemot vērā no Eiropas ievestās kūdras transporta izmaksas, no rīsu sēnalām ražotās preces pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz šīs kūdras pašizmaksu. Tādējādi, neveicot īpašus pasākumus, šis Franču Gviānas uzņēmums nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgs, tādēļ jāatjauno tā konkurētspēja. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās kūdrai līdzīgā produkta ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 2703 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. Lai gan tas attiecas tikai uz kūdru, šī nodokļa starpība ļaus saglabāt jaunā vietējā kurināmā ražošanu, kam tiks piemērots tāds nodoklis, kādu piemērotu vietēji ražotai kūdrai, ja šāda ražošana notiktu. |
| --- | --- |

(10)

2005. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka darbību, savācot rīsu sēnalu atliekas, lai no tām ražotu produktu, kas līdzinās kūdrai (kurināmais, pakaiši). Šī jaunā darbība nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga, ja ārpus Franču Gviānas ražotajai kūdrai (pozīcija 2703 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā) Franču Gviānā nevarētu piemērot diferencētu nodokli. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju – lai gan produktu ražo no lauksaimniecības atkritumiem, pārstrādes izmaksas ir tādas, ka tas nevar konkurēt ar Franču Gviānā ievesto kūdru, pat ņemot vērā transporta izmaksas. Francijas iestādes uzskata, ka šīs preces ražošanas izmaksas ir ievērojami lielākas nekā kūdras ražošanas izmaksas sakarā ar to, ka konkrētais Franču Gviānas uzņēmums ir ļoti neliels (seši darbinieki) un ka šī darbība ir gandrīz kā mājamatniecība, bet Eiropā kūdru ražo industriāli. Turklāt Franču Gviānā nav vietējās kūdras ražošanas. Pat ņemot vērā no Eiropas ievestās kūdras transporta izmaksas, no rīsu sēnalām ražotās preces pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz šīs kūdras pašizmaksu. Tādējādi, neveicot īpašus pasākumus, šis Franču Gviānas uzņēmums nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgs, tādēļ jāatjauno tā konkurētspēja. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās kūdrai līdzīgā produkta ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 2703 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. Lai gan tas attiecas tikai uz kūdru, šī nodokļa starpība ļaus saglabāt jaunā vietējā kurināmā ražošanu, kam tiks piemērots tāds nodoklis, kādu piemērotu vietēji ražotai kūdrai, ja šāda ražošana notiktu.

| (11) | 2005. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka ražot porolona matračus un polistirēna izstrādājumus (pozīcija 3921 11 un 9404 21 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs vietējās jaunās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 3921 11 un 9404 21 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(11)

2005. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka ražot porolona matračus un polistirēna izstrādājumus (pozīcija 3921 11 un 9404 21 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs vietējās jaunās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 3921 11 un 9404 21 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.

| (12) | 2005. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka ražot dušas kabīnes no polivinilhlorīda (pozīcija 3922 10 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražoto dušas kabīņu pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 3922 10 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. |
| --- | --- |

(12)

2005. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka ražot dušas kabīnes no polivinilhlorīda (pozīcija 3922 10 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražoto dušas kabīņu pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 3922 10 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.

| (13) | 2007. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka ražot cinka un vara notekcaurules (pozīcija 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 un 7907 00 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču cena par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču cenu. Lai kompensētu šīs vietējās jaunās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 un 7907 00 90 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti, |
| --- | --- |

(13)

2007. gadā kāds Franču Gviānas uzņēmums uzsāka ražot cinka un vara notekcaurules (pozīcija 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 un 7907 00 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču cena par vairāk nekā 20 % pārsniedz līdzīgu no ārienes ievestu preču cenu. Lai kompensētu šīs vietējās jaunās ražošanas grūtības, attiecībā uz Franču Gviānu pozīcija 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 un 7907 00 90 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/162/EK pielikumu ar šo groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Luksemburgā, 2008. gada 9. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. COTMAN

---

(1)  OV L 52, 21.2.2004., 64. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2004/162/EK pielikumu groza šādi.

| 1. | B daļas 2. punktā pievieno šādas preces:
  “0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 un 9404 21”. |
| --- | --- |

1.

B daļas 2. punktā pievieno šādas preces:

“0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 un 9404 21”.

| 2. | C daļas 2. punktā pievieno šādu preci:
  “2203”. |
| --- | --- |

2.

C daļas 2. punktā pievieno šādu preci:

“2203”.

---

Komisija

| 13.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 155/20

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 28. novembris)

par WRAP drukājamā un rakstāmpapīra shēmu, par kuru paziņojusi Apvienotā Karaliste (reģistrēts ar dokumenta numuru C 45/05)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5421)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/440/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā to apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2005. gada 22. jūlija vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2005. gada 26. jūlijā ar numuru A/6948, Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par atkritumu un resursu rīcības plāna (WRAP) ietvaros īstenojamu shēmu drukājamā un rakstāmpapīra ražošanas jaudas palielināšanai, izmantojot otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras. Šo paziņojumu reģistrēja ar numuru N 364/05. Komisija 2005. gada 9. septembra vēstulē, kas reģistrēta ar numuru D/56952, lūdza papildu informāciju. Apvienotā Karaliste atbildēja ar 2005. gada 28. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 7. novembrī ar numuru A/38954. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2005. gada 22. jūlija vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2005. gada 26. jūlijā ar numuru A/6948, Apvienotā Karaliste paziņoja Komisijai par atkritumu un resursu rīcības plāna (WRAP) ietvaros īstenojamu shēmu drukājamā un rakstāmpapīra ražošanas jaudas palielināšanai, izmantojot otrreizējā pārstrādē iegūtas šķiedras. Šo paziņojumu reģistrēja ar numuru N 364/05. Komisija 2005. gada 9. septembra vēstulē, kas reģistrēta ar numuru D/56952, lūdza papildu informāciju. Apvienotā Karaliste atbildēja ar 2005. gada 28. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 7. novembrī ar numuru A/38954.

| (2) | Komisija 2005. gada 7. decembrī nolēma uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Apvienotā Karaliste 2006. gada 24. janvārī ar atbildes vēstuli nosūtīja savus apsvērumus par lēmumu uzsākt procedūru. Komisija 2006. gada 10. un 14. februārī saņēma apsvērumus no otrreizējās pārstrādes drukājamā un rakstāmpapīra ražotāja M-Real, kuram ir ražotnes Apvienotajā Karalistē, un no Papīra ražotāju konfederācijas (turpmāk tekstā “PRK”), t. i., Apvienotās Karalistes apvienības, kas pārstāv papīra rūpniecību. Apvienotā Karaliste atbildēja uz trešo pušu apsvērumiem 2006. gada 3. maijā. Komisija 2007. gada 19. martā Apvienotajai Karalistei pieprasīja papildu informāciju. Apvienotā Karaliste atbildēja uz trešo pušu apsvērumiem 2007. gada 11. maijā. Apvienotās Karalistes 2007. gada 14. jūlijā iestādes tikās ar Komisijas pārstāvjiem. Apvienotā Karaliste sniedza papildu informāciju 2007. gada 21. augustā un 10. un 14. septembrī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2005. gada 7. decembrī nolēma uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Apvienotā Karaliste 2006. gada 24. janvārī ar atbildes vēstuli nosūtīja savus apsvērumus par lēmumu uzsākt procedūru. Komisija 2006. gada 10. un 14. februārī saņēma apsvērumus no otrreizējās pārstrādes drukājamā un rakstāmpapīra ražotāja M-Real, kuram ir ražotnes Apvienotajā Karalistē, un no Papīra ražotāju konfederācijas (turpmāk tekstā “PRK”), t. i., Apvienotās Karalistes apvienības, kas pārstāv papīra rūpniecību. Apvienotā Karaliste atbildēja uz trešo pušu apsvērumiem 2006. gada 3. maijā. Komisija 2007. gada 19. martā Apvienotajai Karalistei pieprasīja papildu informāciju. Apvienotā Karaliste atbildēja uz trešo pušu apsvērumiem 2007. gada 11. maijā. Apvienotās Karalistes 2007. gada 14. jūlijā iestādes tikās ar Komisijas pārstāvjiem. Apvienotā Karaliste sniedza papildu informāciju 2007. gada 21. augustā un 10. un 14. septembrī.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (3) | WRAP ir uzņēmums, ko izveidojusi Apvienotās Karalistes valdība sadarbībā ar citiem akcionāriem, lai veicinātu ilgtspējīgu atkritumu pārvaldību un jo īpaši veicinātu otrreizējo materiālu un produktu efektīvu tirgu. Tās galvenais mērķis ir veicināt otrreizējo izejvielu tirgu efektīvāku darbību, stimulējot pieprasījumu pēc materiāliem un produktiem, kas ražoti no otrreizējām izejvielām, tādējādi uzlabojot papīra savākšanas jomu. Kaut gan WRAP funkcionē kā valdības papildu struktūra un īsteno valdības politiku, tas ir privāts uzņēmums. WRAP akcionāri ir vairāku nozaru pārstāvji, kuriem ir intereses atkritumu pārstrādē, tostarp Papīra rūpniecības konfederācija (Confederation of Paper Industries) un Sertificētais atkritumu apsaimniekošanas institūts (Chartered Institute of Waste Management), labdarības iestādes, piemēram, Wastewatch, un Apvienotās Karalistes decentralizētās un britu valdības pārstāvji. |
| --- | --- |

(3)

WRAP ir uzņēmums, ko izveidojusi Apvienotās Karalistes valdība sadarbībā ar citiem akcionāriem, lai veicinātu ilgtspējīgu atkritumu pārvaldību un jo īpaši veicinātu otrreizējo materiālu un produktu efektīvu tirgu. Tās galvenais mērķis ir veicināt otrreizējo izejvielu tirgu efektīvāku darbību, stimulējot pieprasījumu pēc materiāliem un produktiem, kas ražoti no otrreizējām izejvielām, tādējādi uzlabojot papīra savākšanas jomu. Kaut gan WRAP funkcionē kā valdības papildu struktūra un īsteno valdības politiku, tas ir privāts uzņēmums. WRAP akcionāri ir vairāku nozaru pārstāvji, kuriem ir intereses atkritumu pārstrādē, tostarp Papīra rūpniecības konfederācija (Confederation of Paper Industries) un Sertificētais atkritumu apsaimniekošanas institūts (Chartered Institute of Waste Management), labdarības iestādes, piemēram, Wastewatch, un Apvienotās Karalistes decentralizētās un britu valdības pārstāvji.

| (4) | Izziņotās shēmas mērķis ir palielināt drukājamā un rakstāmpapīra vākumu no birojiem un uzņēmumiem un tā otrreizēju pārstrādi, nosakot pienākumu vākt papildu makulatūru, tādējādi palielinot otrreizējās pārstrādes jaudu. Apvienotā Karaliste plāno, ka, palielinot otrreizējās pārstrādes jaudu, kas saistīta ar likumā noteiktu pienākumu atbalsta saņēmējam izmantot jaunas papildu savākšanas vietas, palielināsies savāktās drukājamā un rakstāmpapīra makulatūras neto apjoms. Drukājamā un rakstāmpapīra definīcija, ko izmanto Apvienotās Karalistes iestādes, ietver šādus no koksnes brīva papīra veidus: papīrs drukātajām publikācijām, pavairojamais/drukājamais papīrs un žurnālu papīrs. Apvienotā Karaliste no konkursa ir izslēgusi citus no koksnes brīvus papīra veidus, piemēram, kosmētiskās salvetes un visu veidu koksni saturošu papīru. Pašreiz lielāko daļu birojos un uzņēmumos saražotā papīra nesavāc, un tas netiek šķirots otrreizējai pārstrādei, jo īpaši tehnisku grūtību, atkritumu izgāztuvju zemo izmaksu un cenas nepastāvības dēļ. Papīra rūpniecības konfederācijas apkopotā 2006. gada statistika parādīja, ka drukājamā un rakstāmpapīra vākums Apvienotajā Karalistē ir aptuveni 10 % (2). |
| --- | --- |

(4)

Izziņotās shēmas mērķis ir palielināt drukājamā un rakstāmpapīra vākumu no birojiem un uzņēmumiem un tā otrreizēju pārstrādi, nosakot pienākumu vākt papildu makulatūru, tādējādi palielinot otrreizējās pārstrādes jaudu. Apvienotā Karaliste plāno, ka, palielinot otrreizējās pārstrādes jaudu, kas saistīta ar likumā noteiktu pienākumu atbalsta saņēmējam izmantot jaunas papildu savākšanas vietas, palielināsies savāktās drukājamā un rakstāmpapīra makulatūras neto apjoms. Drukājamā un rakstāmpapīra definīcija, ko izmanto Apvienotās Karalistes iestādes, ietver šādus no koksnes brīva papīra veidus: papīrs drukātajām publikācijām, pavairojamais/drukājamais papīrs un žurnālu papīrs. Apvienotā Karaliste no konkursa ir izslēgusi citus no koksnes brīvus papīra veidus, piemēram, kosmētiskās salvetes un visu veidu koksni saturošu papīru. Pašreiz lielāko daļu birojos un uzņēmumos saražotā papīra nesavāc, un tas netiek šķirots otrreizējai pārstrādei, jo īpaši tehnisku grūtību, atkritumu izgāztuvju zemo izmaksu un cenas nepastāvības dēļ. Papīra rūpniecības konfederācijas apkopotā 2006. gada statistika parādīja, ka drukājamā un rakstāmpapīra vākums Apvienotajā Karalistē ir aptuveni 10 % (2).

| (5) | WRAP minētos mērķus plāno sasniegt, piedāvājot papīra ražotājiem dotācijas, lai paaugstinātu drukājamā un rakstāmpapīra atkārtotas ieguves resursu jaudu, kā galveno izejvielu izmantojot galvenokārt biroju un uzņēmumu izlietoto papīru. Šā pasākuma budžets ir no 6 līdz 20 miljoniem GBP (aptuveni no 8,6 līdz 28,6 miljoniem euro). Budžets aptvers laikposmu līdz 2011. gada 31. martam. Paredzēts, ka šo atbalstu izmantos 2–10 papīra ražotāji. Atbalsts tiek finansēts no Vides, pārtikas un reģionālo lietu (DEFRA) departamenta vispārīgā budžeta. |
| --- | --- |

(5)

WRAP minētos mērķus plāno sasniegt, piedāvājot papīra ražotājiem dotācijas, lai paaugstinātu drukājamā un rakstāmpapīra atkārtotas ieguves resursu jaudu, kā galveno izejvielu izmantojot galvenokārt biroju un uzņēmumu izlietoto papīru. Šā pasākuma budžets ir no 6 līdz 20 miljoniem GBP (aptuveni no 8,6 līdz 28,6 miljoniem euro). Budžets aptvers laikposmu līdz 2011. gada 31. martam. Paredzēts, ka šo atbalstu izmantos 2–10 papīra ražotāji. Atbalsts tiek finansēts no Vides, pārtikas un reģionālo lietu (DEFRA) departamenta vispārīgā budžeta.

| (6) | Paziņoto atbalstu piešķirs pēc tam, kad beigsies saskaņā ar EK publiskā iepirkuma procedūrām rīkotais konkurss. Jo īpaši nozīmīgi ir šādi nosacījumi. |
| --- | --- |

(6)

Paziņoto atbalstu piešķirs pēc tam, kad beigsies saskaņā ar EK publiskā iepirkuma procedūrām rīkotais konkurss. Jo īpaši nozīmīgi ir šādi nosacījumi.

| (7) | Sekmīgie pretendenti būs tie, kuri makulatūru plāno iegūt, savācot to galvenokārt no birojiem un uzņēmumiem, un tās izcelsme ir drukājamais un rakstāmpapīrs. Līdz ar to uzaicinājumā uz konkursu tiks norādīts, ka “izejvielu avotam ir jābūt vismaz un prioritāšu secībā šādam:






  — | no birojiem vai avotiem, kas nav mājsaimniecības, iegūtas izejvielas, kas nav iepriekš vāktas otrreizējai pārstrādei, |
| --- | --- | --- |

(7)

Sekmīgie pretendenti būs tie, kuri makulatūru plāno iegūt, savācot to galvenokārt no birojiem un uzņēmumiem, un tās izcelsme ir drukājamais un rakstāmpapīrs. Līdz ar to uzaicinājumā uz konkursu tiks norādīts, ka “izejvielu avotam ir jābūt vismaz un prioritāšu secībā šādam:

—

no birojiem vai avotiem, kas nav mājsaimniecības, iegūtas izejvielas, kas nav iepriekš vāktas otrreizējai pārstrādei,

| — | no pašvaldībām iegūtas izejvielas, kas nav iepriekš vāktas otrreizējai pārstrādei, |
| --- | --- |

—

no pašvaldībām iegūtas izejvielas, kas nav iepriekš vāktas otrreizējai pārstrādei,

| — | esošās savākšanas vietas”. |
| --- | --- |

—

esošās savākšanas vietas”.

Turklāt vismaz 50 % izmantotās makulatūras jābūt no birojiem un uzņēmumiem un tāpat vismaz 50 % izmantotās makulatūras jābūt no jauniem savākšanas avotiem, no kuriem izmantotais papīrs iepriekš nav vākts otrreizējai pārstrādei.

| (8) | Kā prioritāru minot savākšanu no birojiem un uzņēmumiem nevis no pārējiem avotiem, Apvienotās Karalistes iestādes paredz, ka konkursā, visticamāk, neuzvarēs piedāvājums, kurā lielā daudzumā būs ietverta mājsaimniecību makulatūra vai esošās savākšanas vietas, nevis izmantotais drukājamais un rakstāmais papīrs bez koksnes no birojiem un/vai uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(8)

Kā prioritāru minot savākšanu no birojiem un uzņēmumiem nevis no pārējiem avotiem, Apvienotās Karalistes iestādes paredz, ka konkursā, visticamāk, neuzvarēs piedāvājums, kurā lielā daudzumā būs ietverta mājsaimniecību makulatūra vai esošās savākšanas vietas, nevis izmantotais drukājamais un rakstāmais papīrs bez koksnes no birojiem un/vai uzņēmumiem.

| (9) | Lai gan atbalsta galīgā intensitāte katram saņēmējam būs atkarīga no konkursa rezultātiem, atbalsta maksimālā intensitāte lieliem uzņēmumiem un MVU ir attiecīgi 30 % un 40 %. Šo intensitāti var palielināt par 5 %, ja saņēmējs atrodas 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā norādītajā atbalstāmajā reģionā, vai par 10 %, ja saņēmējs atrodas 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītajā atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan atbalsta galīgā intensitāte katram saņēmējam būs atkarīga no konkursa rezultātiem, atbalsta maksimālā intensitāte lieliem uzņēmumiem un MVU ir attiecīgi 30 % un 40 %. Šo intensitāti var palielināt par 5 %, ja saņēmējs atrodas 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā norādītajā atbalstāmajā reģionā, vai par 10 %, ja saņēmējs atrodas 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā norādītajā atbalstāmajā reģionā.

| (10) | Gadījumos, kad, nesaņemot atbalstu, ieguldījums netiek veikts pilnā apjomā un daļa no minētā ieguldījuma vai viss ieguldījums pārsniedz esošos sasniegumus, Apvienotā Karaliste piemēros attiecīgu otru salīdzinošo rādītāju. Attiecināmās izmaksas aprēķinās, atskaitot ieguvumus, kas rodas, palielinot jaudu, izmaksu ietaupījumu, kas rodas pirmajos piecos ieguldījuma darbības gados, un papildu ražošanas minētajā piecu gadu laikposmā. |
| --- | --- |

(10)

Gadījumos, kad, nesaņemot atbalstu, ieguldījums netiek veikts pilnā apjomā un daļa no minētā ieguldījuma vai viss ieguldījums pārsniedz esošos sasniegumus, Apvienotā Karaliste piemēros attiecīgu otru salīdzinošo rādītāju. Attiecināmās izmaksas aprēķinās, atskaitot ieguvumus, kas rodas, palielinot jaudu, izmaksu ietaupījumu, kas rodas pirmajos piecos ieguldījuma darbības gados, un papildu ražošanas minētajā piecu gadu laikposmā.

| (11) | Gadījumā, ja atbalsts attiecas, piemēram, uz ieguldījumu jaunā drukājamā un rakstāmpapīra ražotnē, saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, turpmāk tekstā “vides pamatnostādnes” (3), attiecināmās izmaksas ietvers jaunās ražotnes ieguldījumu izmaksas mīnus parastas drukājamā un rakstāmpapīra ražotnes salīdzināmas izmaksas. Tomēr, ja projekts attiecas tikai uz papildu balināšanas iekārtu līdzās esošajām balināšanas iekārtām vai paredzēts parastas jaunas ražošanas jaudas radīšanai, bet pastāv vienošanās to papildināt ar papildu balināšanas iekārtu, lai panāktu atbilstību shēmai, tad papildu ieguldījumu izmaksas, kas nepieciešamas vides aizsardzības mērķu sasniegšanai, būs šo papildu balināšanas iekārtu izmaksas. |
| --- | --- |

(11)

Gadījumā, ja atbalsts attiecas, piemēram, uz ieguldījumu jaunā drukājamā un rakstāmpapīra ražotnē, saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai, turpmāk tekstā “vides pamatnostādnes” (3), attiecināmās izmaksas ietvers jaunās ražotnes ieguldījumu izmaksas mīnus parastas drukājamā un rakstāmpapīra ražotnes salīdzināmas izmaksas. Tomēr, ja projekts attiecas tikai uz papildu balināšanas iekārtu līdzās esošajām balināšanas iekārtām vai paredzēts parastas jaunas ražošanas jaudas radīšanai, bet pastāv vienošanās to papildināt ar papildu balināšanas iekārtu, lai panāktu atbilstību shēmai, tad papildu ieguldījumu izmaksas, kas nepieciešamas vides aizsardzības mērķu sasniegšanai, būs šo papildu balināšanas iekārtu izmaksas.

| (12) | Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās katru gadu nosūtīt Komisijai ziņojumu. Šajā ziņojumā saskaņā ar vides pamatnostādņu 37. punktā minēto principu attiecībā uz katru atbalsta saņēmēju tiks ietverts tā salīdzināmā lieluma apraksts, kas tiek izmantots, lai no attiecināmām izmaksām atņemtu tehniski salīdzināmu atsauces ieguldījumu, kas nenodrošina šāda paša apjoma vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(12)

Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās katru gadu nosūtīt Komisijai ziņojumu. Šajā ziņojumā saskaņā ar vides pamatnostādņu 37. punktā minēto principu attiecībā uz katru atbalsta saņēmēju tiks ietverts tā salīdzināmā lieluma apraksts, kas tiek izmantots, lai no attiecināmām izmaksām atņemtu tehniski salīdzināmu atsauces ieguldījumu, kas nenodrošina šāda paša apjoma vides aizsardzību.

| (13) | Apvienotā Karaliste subsidēs ieguldījumus drukājamā un rakstāmpapīra ražošanā, kur tiks izmantots izlietots drukājamais un rakstāmais papīrs bez koksnes piemaisījuma, ja ieguldījums pārsniedz jaunākos sasniegumus. Tas nozīmē, ka projektos jāparedz jaunu tehnoloģiju izmantošana esošajās telpās un procesos, kuru izmēģināšana vai demonstrēšana palīdzēs pārvarēt galvenos tehniskos šķēršļus drukājamā un rakstāmpapīra otrreizējā pārstrādē, proti, otrreizējās pārstrādes papīra bez koksnes balināšanā. Ir ļoti svarīgi nodrošināt efektīvu balināšanas procesu, jo drukājamā un rakstāmpapīra patērētāji drukai pieprasa spožu, tīru un baltu papīru. Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka biroja papīra drukāšanai izmanto šādus drukāšanas procesus:
  Biroja papīra drukas procesi (4)







  Biroja papīrs | Drukāšanas process |
| --- | --- | --- |
| Papīrs kopēšanas aparātiem; datora izdrukām | Kserogrāfija (lāzerdruka), galvenokārt vienkrāsains
  Tintes strūkla, īpaši krāsu |
| Vēstulēm, uzņēmējdarbības veidlapām utt. | Ofseta sagataves
  Lapu padeves ofsets
  Kserogrāfija
  Tintes strūkla |

(13)

Apvienotā Karaliste subsidēs ieguldījumus drukājamā un rakstāmpapīra ražošanā, kur tiks izmantots izlietots drukājamais un rakstāmais papīrs bez koksnes piemaisījuma, ja ieguldījums pārsniedz jaunākos sasniegumus. Tas nozīmē, ka projektos jāparedz jaunu tehnoloģiju izmantošana esošajās telpās un procesos, kuru izmēģināšana vai demonstrēšana palīdzēs pārvarēt galvenos tehniskos šķēršļus drukājamā un rakstāmpapīra otrreizējā pārstrādē, proti, otrreizējās pārstrādes papīra bez koksnes balināšanā. Ir ļoti svarīgi nodrošināt efektīvu balināšanas procesu, jo drukājamā un rakstāmpapīra patērētāji drukai pieprasa spožu, tīru un baltu papīru. Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka biroja papīra drukāšanai izmanto šādus drukāšanas procesus:

Biroja papīra drukas procesi (4)

Biroja papīrs

Drukāšanas process

Papīrs kopēšanas aparātiem; datora izdrukām

Kserogrāfija (lāzerdruka), galvenokārt vienkrāsains

Tintes strūkla, īpaši krāsu

Vēstulēm, uzņēmējdarbības veidlapām utt.

Ofseta sagataves

Lapu padeves ofsets

Kserogrāfija

Tintes strūkla

| (14) | Tomēr pastāv ļoti ievērojams (un nepārtraukti pieaugošs) to drukāšanas procesu apjoms, kuros radīto papīru šobrīd nav iespējams izbalināt efektīvi un videi nekaitīgā veidā (5). Izmantotās krāsas jo īpaši ietver krāsas uz ūdens bāzes, tostarp visas tintes printeros izmantotās krāsas, un daudzas no cietajām toneru tintēm un visas pirmās paaudzes šķidrās tintes printeru tintes. Turklāt tinti, kas sastāv no daļiņām ar izmēru no 10 μm līdz 100 μm, principā var izbalināt, bet šā procesa efektivitāte ievērojami samazinās uz spektra apakšējo un augšējo galu (6). Jaunākie pētījumi rāda, ka pat 10 % uz pigmentiem balstītas tintes printeru melnās tintes klātbūtne pārstrādājamā papīra maisījumā tā sabojā iespējamību attīrīt tinti no visa maisījuma, ka tas vairs nav piemērots drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai (7). |
| --- | --- |

(14)

Tomēr pastāv ļoti ievērojams (un nepārtraukti pieaugošs) to drukāšanas procesu apjoms, kuros radīto papīru šobrīd nav iespējams izbalināt efektīvi un videi nekaitīgā veidā (5). Izmantotās krāsas jo īpaši ietver krāsas uz ūdens bāzes, tostarp visas tintes printeros izmantotās krāsas, un daudzas no cietajām toneru tintēm un visas pirmās paaudzes šķidrās tintes printeru tintes. Turklāt tinti, kas sastāv no daļiņām ar izmēru no 10 μm līdz 100 μm, principā var izbalināt, bet šā procesa efektivitāte ievērojami samazinās uz spektra apakšējo un augšējo galu (6). Jaunākie pētījumi rāda, ka pat 10 % uz pigmentiem balstītas tintes printeru melnās tintes klātbūtne pārstrādājamā papīra maisījumā tā sabojā iespējamību attīrīt tinti no visa maisījuma, ka tas vairs nav piemērots drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai (7).

| (15) | Esošie papīra ražotāji, kas to ražo no izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra, piemēram, M-Real, paļaujas uz specializētā izlietotā drukājamā un rakstāmpapīra nišu, piemēram, komerciālo druku, kas nodrošina uzticamu un pastāvīgas kvalitātes papīru, kura apdrukāšanai izmantotas krāsas, kuras lielākoties ir viegli izņemamas no papīra. Jauktajā makulatūrā no birojiem, uz kuru mērķē pretendents, būs ievērojams daudzums tintes printeru krāsu un toneru tintes, kuras rada līdz šim neatrisinātas tehnoloģiskas problēmas krāsu balināšanai (8). |
| --- | --- |

(15)

Esošie papīra ražotāji, kas to ražo no izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra, piemēram, M-Real, paļaujas uz specializētā izlietotā drukājamā un rakstāmpapīra nišu, piemēram, komerciālo druku, kas nodrošina uzticamu un pastāvīgas kvalitātes papīru, kura apdrukāšanai izmantotas krāsas, kuras lielākoties ir viegli izņemamas no papīra. Jauktajā makulatūrā no birojiem, uz kuru mērķē pretendents, būs ievērojams daudzums tintes printeru krāsu un toneru tintes, kuras rada līdz šim neatrisinātas tehnoloģiskas problēmas krāsu balināšanai (8).

| (16) | Turklāt no tīri tehnoloģiska viedokļa jebkuram sekmīgam pretendentam būs jānodemonstrē, ka tas plāno izmantot tehnoloģiju un/vai procesus, kas pārspēj jau izstrādātās tehnoloģijas, kuras tiek izmantotas šobrīd, t. i., kuras ir “ekonomiski rentablas un tāpēc tiek izmantotas ikdienā”. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt no tīri tehnoloģiska viedokļa jebkuram sekmīgam pretendentam būs jānodemonstrē, ka tas plāno izmantot tehnoloģiju un/vai procesus, kas pārspēj jau izstrādātās tehnoloģijas, kuras tiek izmantotas šobrīd, t. i., kuras ir “ekonomiski rentablas un tāpēc tiek izmantotas ikdienā”.

| (17) | Saskaņā ar vides pamatnostādņu 76. pantu Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās paziņot Komisijai par jebkuru individuālu ieguldījumu atbalstu, kas tiek piešķirts shēmas ietvaros, ja attiecināmās izmaksas pārsniedz 25 miljonus euro un ja atbalsts pārsniedz dotācijas bruto ekvivalentu 5 miljonu euro apmērā, un ka tās nepiešķirs šādu atbalstu, pirms saņemts apstiprinājuma no Komisijas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar vides pamatnostādņu 76. pantu Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās paziņot Komisijai par jebkuru individuālu ieguldījumu atbalstu, kas tiek piešķirts shēmas ietvaros, ja attiecināmās izmaksas pārsniedz 25 miljonus euro un ja atbalsts pārsniedz dotācijas bruto ekvivalentu 5 miljonu euro apmērā, un ka tās nepiešķirs šādu atbalstu, pirms saņemts apstiprinājuma no Komisijas.

| (18) | Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās pielāgot shēmu jaunajām vides pamatnostādnēm, tiklīdz tās stāsies spēkā, un informēt Komisiju par atbilstīgiem pasākumiem, kas veikti shēmas pielāgošanai. |
| --- | --- |

(18)

Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās pielāgot shēmu jaunajām vides pamatnostādnēm, tiklīdz tās stāsies spēkā, un informēt Komisiju par atbilstīgiem pasākumiem, kas veikti shēmas pielāgošanai.

3.   IEMESLI 88. PANTA 2. PUNKTA PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (19) | Komisija savā lēmumā par EK līguma 88. panta 2. punkta procedūras sākšanu pauda turpmāk minētās šaubas par shēmas saderīgumu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija savā lēmumā par EK līguma 88. panta 2. punkta procedūras sākšanu pauda turpmāk minētās šaubas par shēmas saderīgumu.

| (20) | Komisija apšaubīja Apvienotās Karalistes iestāžu minēto pamatojumu, ka pašreiz ļoti mazais pārstrādes satura izmantojums drukājamā un rakstāmpapīra ražošanā Kopienā ir pietiekams, lai noteiktu, ka drukājamā un rakstāmpapīra ražošana, izmantojot otrreizējās pārstrādes šķiedras, pārsniedz jaunākos sasniegumus Kopienā. |
| --- | --- |

(20)

Komisija apšaubīja Apvienotās Karalistes iestāžu minēto pamatojumu, ka pašreiz ļoti mazais pārstrādes satura izmantojums drukājamā un rakstāmpapīra ražošanā Kopienā ir pietiekams, lai noteiktu, ka drukājamā un rakstāmpapīra ražošana, izmantojot otrreizējās pārstrādes šķiedras, pārsniedz jaunākos sasniegumus Kopienā.

| (21) | Komisija apšaubīja, ka Apvienotajā Karalistē ir nepieciešama papīra ražošanas jaudas palielināšana, lai palielinātu pieprasījumu pēc izlietotā papīra savākšanas. |
| --- | --- |

(21)

Komisija apšaubīja, ka Apvienotajā Karalistē ir nepieciešama papīra ražošanas jaudas palielināšana, lai palielinātu pieprasījumu pēc izlietotā papīra savākšanas.

| (22) | Komisija šaubījās, vai pasākums ir vērsts uz labvēlīgās ietekmes palielināšanu uz vidi, jo izlietoto drukājamo un rakstāmo papīru var izmantot daudzu citu produktu ražošanai. |
| --- | --- |

(22)

Komisija šaubījās, vai pasākums ir vērsts uz labvēlīgās ietekmes palielināšanu uz vidi, jo izlietoto drukājamo un rakstāmo papīru var izmantot daudzu citu produktu ražošanai.

| (23) | Komisija šaubījās par Apvienotās Karalistes ieteikto attaisnoto izmaksu aprēķināšanas metodi. Metode, ko sākotnēji piedāvāja Apvienotās Karalistes iestādes, balstījās uz priekšnoteikumu, ka, ja tirgus neradīs nepieciešamību pēc attiecīgajiem ieguldījumiem, šīs attiecināmās izmaksas būs visas ieguldījumu izmaksas. Tāpēc attiecīgās ieguldījumu izmaksas, kas rada to pašu jaudu, bet nerada tikpat labvēlīgu ietekmi uz vidi, netiktu atskaitītas. Komisija uzskatīja, ka, neņemot vērā šādus atsauces ieguldījumus, izmaksu aprēķins būs nesamērīgs un nebūs saskaņā ar vides pamatnostādņu 37. punktu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija šaubījās par Apvienotās Karalistes ieteikto attaisnoto izmaksu aprēķināšanas metodi. Metode, ko sākotnēji piedāvāja Apvienotās Karalistes iestādes, balstījās uz priekšnoteikumu, ka, ja tirgus neradīs nepieciešamību pēc attiecīgajiem ieguldījumiem, šīs attiecināmās izmaksas būs visas ieguldījumu izmaksas. Tāpēc attiecīgās ieguldījumu izmaksas, kas rada to pašu jaudu, bet nerada tikpat labvēlīgu ietekmi uz vidi, netiktu atskaitītas. Komisija uzskatīja, ka, neņemot vērā šādus atsauces ieguldījumus, izmaksu aprēķins būs nesamērīgs un nebūs saskaņā ar vides pamatnostādņu 37. punktu.

| (24) | Visbeidzot, Komisijai bija šaubas par to, vai Apvienotās Karalistes ierosinātais pasākums ir vismazāk kropļojošais aktuālās problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

(24)

Visbeidzot, Komisijai bija šaubas par to, vai Apvienotās Karalistes ierosinātais pasākums ir vismazāk kropļojošais aktuālās problēmas risināšanai.

4.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

| (25) | Gan M-Real, gan PRK uzskatīja, ka Apvienotās Karalistes ieteiktā shēma pārsniedz jaunāko sasniegumu līmeni, tomēr sīkāk šo apsvērumu nepaskaidroja. PRK arī atbalstīja viedokli, ka pasākums nodrošina labvēlīgu ietekmi uz vidi, un paziņoja, ka shēma nekropļos konkurenci. |
| --- | --- |

(25)

Gan M-Real, gan PRK uzskatīja, ka Apvienotās Karalistes ieteiktā shēma pārsniedz jaunāko sasniegumu līmeni, tomēr sīkāk šo apsvērumu nepaskaidroja. PRK arī atbalstīja viedokli, ka pasākums nodrošina labvēlīgu ietekmi uz vidi, un paziņoja, ka shēma nekropļos konkurenci.

5.   APVIENOTĀS KARALISTES APSVĒRUMI

| (26) | Pēc procedūras uzsākšanas, atbildot uz Komisijas sākotnēji izteiktajām šaubām, Apvienotā Karaliste sniedza turpmākus komentārus par paziņotās shēmas īstenošanu (skatīt 2. sadaļu) un iesniedza papildu informāciju un argumentus. Apvienotā Karaliste iesniedza zinātnisku un statistisku informāciju par drukājamā un rakstāmpapīra otrreizējās pārstrādes jaunāko sasniegumu līmeni. |
| --- | --- |

(26)

Pēc procedūras uzsākšanas, atbildot uz Komisijas sākotnēji izteiktajām šaubām, Apvienotā Karaliste sniedza turpmākus komentārus par paziņotās shēmas īstenošanu (skatīt 2. sadaļu) un iesniedza papildu informāciju un argumentus. Apvienotā Karaliste iesniedza zinātnisku un statistisku informāciju par drukājamā un rakstāmpapīra otrreizējās pārstrādes jaunāko sasniegumu līmeni.

| (27) | Attiecībā uz labvēlīgu ietekmi uz vidi Apvienotā Karaliste uzskatīja, ka izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra izmantošana jauna drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai ir daudz lietderīgāka nekā tā izmantošana salvešu ražošanai vai kā kurināmā izmantošana enerģijas ražošanai. Turklāt pašreizējā infrastruktūra un pastāvošā izlietotā drukājamā un rakstāmpapīra izmantošana nav pietiekama pašreizējā saražotā izlietotā drukājamā un rakstāmpapīra pārstrādei. Paredzams, ka nākotnē šī problēma pieaugs, jo izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra patēriņš palielināsies, un līdz ar to palielināsies arī saražotais izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra apjoms. Tāpēc Apvienotā Karaliste uzskata, ka, radot jaunas izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra izmantošanas iespējas, tā samazinās izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra apjomu, kas nonāk izgāztuvēs vai tiek izmantots mazāk lietderīgi, piemēram, kurināmajam. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz labvēlīgu ietekmi uz vidi Apvienotā Karaliste uzskatīja, ka izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra izmantošana jauna drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai ir daudz lietderīgāka nekā tā izmantošana salvešu ražošanai vai kā kurināmā izmantošana enerģijas ražošanai. Turklāt pašreizējā infrastruktūra un pastāvošā izlietotā drukājamā un rakstāmpapīra izmantošana nav pietiekama pašreizējā saražotā izlietotā drukājamā un rakstāmpapīra pārstrādei. Paredzams, ka nākotnē šī problēma pieaugs, jo izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra patēriņš palielināsies, un līdz ar to palielināsies arī saražotais izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra apjoms. Tāpēc Apvienotā Karaliste uzskata, ka, radot jaunas izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra izmantošanas iespējas, tā samazinās izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra apjomu, kas nonāk izgāztuvēs vai tiek izmantots mazāk lietderīgi, piemēram, kurināmajam.

| (28) | Apvienotā Karaliste iesniedza apsvērumu, ka būtisku tirgus nepilnību iemesli meklējami faktā, ka nenotiek izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra apjoma aizvien pieaugošā pārpalikuma ilgtspējīga izmantošana un ka tas ir galvenais shēmas ierosināšanas iemesls. Tāpēc otrreizējās pārstrādes jaudas tieša veicināšana ir labākais veids, kā risināt tirgus nepilnības un panākt labvēlīgu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(28)

Apvienotā Karaliste iesniedza apsvērumu, ka būtisku tirgus nepilnību iemesli meklējami faktā, ka nenotiek izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra apjoma aizvien pieaugošā pārpalikuma ilgtspējīga izmantošana un ka tas ir galvenais shēmas ierosināšanas iemesls. Tāpēc otrreizējās pārstrādes jaudas tieša veicināšana ir labākais veids, kā risināt tirgus nepilnības un panākt labvēlīgu ietekmi uz vidi.

6.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esība saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu

| (29) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (30) | Šajā gadījumā pasākumu finansēs no valsts piešķirtiem līdzekļiem WRAP programmas ietvaros. Atbalsts tiks piešķirts atsevišķiem saņēmējiem. Ar konkurētspējīgu atlases procedūru var nodrošināt, ka subsīdijas apmērs tiek ierobežots līdz minimumam, bet neatceļ pasākumu ar atbalsta funkciju. Pasākums rada vai draud radīt konkurences traucējumus, jo tas var segt ieguldījumu izmaksu ievērojamu daļu, kas ļautu atbalsta saņēmējam pārdot saražoto drukājamo un rakstāmpapīru par zemāku cenu. Pasākums ietekmēs jauna papīra tirgu, kā arī izlietotā papīra, kas ir papīra ražošanas nozares vērtīga patēriņa prece, tirgu. Pasākums ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo gan jauna papīra, gan izlietotā papīra tirdzniecība noris starptautiskā mērogā. Liels daudzums Apvienotajā Karalistē patērētā papīra tiek ievests galvenokārt no citām dalībvalstīm, un Apvienotā Karaliste ir viena no lielākajām izmantotā papīra eksportētājām (9). |
| --- | --- |

(30)

Šajā gadījumā pasākumu finansēs no valsts piešķirtiem līdzekļiem WRAP programmas ietvaros. Atbalsts tiks piešķirts atsevišķiem saņēmējiem. Ar konkurētspējīgu atlases procedūru var nodrošināt, ka subsīdijas apmērs tiek ierobežots līdz minimumam, bet neatceļ pasākumu ar atbalsta funkciju. Pasākums rada vai draud radīt konkurences traucējumus, jo tas var segt ieguldījumu izmaksu ievērojamu daļu, kas ļautu atbalsta saņēmējam pārdot saražoto drukājamo un rakstāmpapīru par zemāku cenu. Pasākums ietekmēs jauna papīra tirgu, kā arī izlietotā papīra, kas ir papīra ražošanas nozares vērtīga patēriņa prece, tirgu. Pasākums ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo gan jauna papīra, gan izlietotā papīra tirdzniecība noris starptautiskā mērogā. Liels daudzums Apvienotajā Karalistē patērētā papīra tiek ievests galvenokārt no citām dalībvalstīm, un Apvienotā Karaliste ir viena no lielākajām izmantotā papīra eksportētājām (9).

| (31) | Tāpēc shēma uzskatāma par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(31)

Tāpēc shēma uzskatāma par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (32) | Paziņojot Komisijai par pašreizējo shēmu, Apvienotā Karaliste ir izpildījusi EK līguma 88. panta 3. punktā noteikto pienākumu. |
| --- | --- |

(32)

Paziņojot Komisijai par pašreizējo shēmu, Apvienotā Karaliste ir izpildījusi EK līguma 88. panta 3. punktā noteikto pienākumu.

6.2.   Ieguldījumu atbalsta papīra pārstrādes jaudas apjoma palielināšanai saderība ar vides atbalsta pamatnostādnēm

| (33) | Lai gan atbalstu piešķir, lai veicinātu vides aizsardzību, tas neietilpst vides pamatnostādņu darbības jomā. Vides pamatnostādņu 29. punktu nepiemēro atbalstam ieguldījumiem papīra otrreizējās pārstrādes jaudas palielināšanai pat tad, ja tas palielina drukājamā un rakstāmpapīra pārstrādes apjomus. Šo punktu piemēro atbalstam, kas stimulē saņēmēju samazināt paša radīto piesārņojumu. To nepiemēro atbalstam, kas mudina saņēmēju samazināt piesārņojumu, ko rada citu uzņēmumu darbība. Pamatnostādnes vides atbalstam balstās uz vispārīgo principu “piesārņotājs maksā”, un katrā pamatnostādņu interpretācijā ir stingri jāievēro šis princips. Šo skaidrojumu apstiprina vides atbalsta pamatnostādņu 18. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikts, ka atbalsts “var būt kā pamudinājums uzņēmumiem uzlabot standartus vai uzsākt turpmākus ieguldījumus, kuru mērķis ir samazināt piesārņojumu, ko rada to iekārtas”, un kā tādu šo atbalstu Komisija piemēro arī citos gadījumos attiecībā uz ieguldījumiem papīra otrreizējās pārstrādes jaudas palielināšanai. |
| --- | --- |

(33)

Lai gan atbalstu piešķir, lai veicinātu vides aizsardzību, tas neietilpst vides pamatnostādņu darbības jomā. Vides pamatnostādņu 29. punktu nepiemēro atbalstam ieguldījumiem papīra otrreizējās pārstrādes jaudas palielināšanai pat tad, ja tas palielina drukājamā un rakstāmpapīra pārstrādes apjomus. Šo punktu piemēro atbalstam, kas stimulē saņēmēju samazināt paša radīto piesārņojumu. To nepiemēro atbalstam, kas mudina saņēmēju samazināt piesārņojumu, ko rada citu uzņēmumu darbība. Pamatnostādnes vides atbalstam balstās uz vispārīgo principu “piesārņotājs maksā”, un katrā pamatnostādņu interpretācijā ir stingri jāievēro šis princips. Šo skaidrojumu apstiprina vides atbalsta pamatnostādņu 18. punkta b) apakšpunkts, kurā noteikts, ka atbalsts “var būt kā pamudinājums uzņēmumiem uzlabot standartus vai uzsākt turpmākus ieguldījumus, kuru mērķis ir samazināt piesārņojumu, ko rada to iekārtas”, un kā tādu šo atbalstu Komisija piemēro arī citos gadījumos attiecībā uz ieguldījumiem papīra otrreizējās pārstrādes jaudas palielināšanai.

| (34) | Shēma var palielināt drukājamā un rakstāmpapīra ražošanas jaudu, kā rezultātā palielinātos izlietotā papīra daudzums, kurš tiktu pārstrādāts tikai daļēji. Jebkurā gadījumā tikai daļa izlietotā papīra, kas tiks izmantota drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai, būs papīrs, ko pārdod pats atbalsta saņēmējs. Līdz ar to Komisija uzskata, ka papīra pārstrādes apjoma palielināšana nesamazinās saņēmēju pašu radīto piesārņojumu. Labvēlīgā ietekme uz vidi drīzāk varētu rasties no netiešās ietekmes uz izlietotā papīra pieprasījumu un piedāvājumu, kas ietekmēs visus attiecīgā izlietotā papīra lietotājus un piegādātājus, ne tikai atbalsta saņēmēju. |
| --- | --- |

(34)

Shēma var palielināt drukājamā un rakstāmpapīra ražošanas jaudu, kā rezultātā palielinātos izlietotā papīra daudzums, kurš tiktu pārstrādāts tikai daļēji. Jebkurā gadījumā tikai daļa izlietotā papīra, kas tiks izmantota drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai, būs papīrs, ko pārdod pats atbalsta saņēmējs. Līdz ar to Komisija uzskata, ka papīra pārstrādes apjoma palielināšana nesamazinās saņēmēju pašu radīto piesārņojumu. Labvēlīgā ietekme uz vidi drīzāk varētu rasties no netiešās ietekmes uz izlietotā papīra pieprasījumu un piedāvājumu, kas ietekmēs visus attiecīgā izlietotā papīra lietotājus un piegādātājus, ne tikai atbalsta saņēmēju.

| (35) | Citādas pamatnostādņu interpretēšanas rezultātā dalībvalstīs varētu sākties lielu ieguldījumu subsidēšana ar augstu intensitāti visās tajās nozarēs, kur izlietotos produktus iespējams izmantot kā ražošanas materiālus vai kur šāda izmantošana konkrētajā nozarē ir vispārpieņemta prakse. Turklāt ar šādu interpretāciju iespējams apiet noteikumus, piešķirot atbalstu nevis piesārņotājiem, kam saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem nebūtu pienākums rūpēties par citu uzņēmumu radīto piesārņojumu, bet uzņēmumiem, kas rūpējas par piesārņojuma novēršanu. |
| --- | --- |

(35)

Citādas pamatnostādņu interpretēšanas rezultātā dalībvalstīs varētu sākties lielu ieguldījumu subsidēšana ar augstu intensitāti visās tajās nozarēs, kur izlietotos produktus iespējams izmantot kā ražošanas materiālus vai kur šāda izmantošana konkrētajā nozarē ir vispārpieņemta prakse. Turklāt ar šādu interpretāciju iespējams apiet noteikumus, piešķirot atbalstu nevis piesārņotājiem, kam saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem nebūtu pienākums rūpēties par citu uzņēmumu radīto piesārņojumu, bet uzņēmumiem, kas rūpējas par piesārņojuma novēršanu.

| (36) | Tomēr, kā tika paskaidrots vēlāk, ir iespējams, ka daļa izvēlēto ieguldījumu projektu varēs saņemt vides atbalstu citu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(36)

Tomēr, kā tika paskaidrots vēlāk, ir iespējams, ka daļa izvēlēto ieguldījumu projektu varēs saņemt vides atbalstu citu iemeslu dēļ.

6.3.   Ieguldījumu atbalsta papīra pārstrādes palielināšanai saderība ar reģionālajām nostādnēm un citiem Līguma nosacījumiem

| (37) | Apvienotā Karaliste nav sniegusi nekādu informāciju, kas ļautu apstiprināt shēmu saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (10). |
| --- | --- |

(37)

Apvienotā Karaliste nav sniegusi nekādu informāciju, kas ļautu apstiprināt shēmu saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (10).

| (38) | Lai gan shēma bija papildināta ar vides reģionālās intensitātes papildinājumiem, tā tika paziņota vienīgi kā vides atbalsts. Tāpēc Komisija pilnībā ņem vērā shēmas reģionālās intensitātes papildinājumus, bet nevar atzīt shēmu par saderīgu ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Tomēr saistībā ar reģionālo atbalstu būtu iespējama citāda analīze, ja Komisija izvērtē individuāli paziņotu atbalstu un saņem informāciju par to saņēmējiem. |
| --- | --- |

(38)

Lai gan shēma bija papildināta ar vides reģionālās intensitātes papildinājumiem, tā tika paziņota vienīgi kā vides atbalsts. Tāpēc Komisija pilnībā ņem vērā shēmas reģionālās intensitātes papildinājumus, bet nevar atzīt shēmu par saderīgu ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Tomēr saistībā ar reģionālo atbalstu būtu iespējama citāda analīze, ja Komisija izvērtē individuāli paziņotu atbalstu un saņem informāciju par to saņēmējiem.

| (39) | Komisija uzskata, ka citi noteikumi, kas pamatoti ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nav piemērojami, un ka shēmai nepiemēro izņēmuma nosacījumus, kas noteikti EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

(39)

Komisija uzskata, ka citi noteikumi, kas pamatoti ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nav piemērojami, un ka shēmai nepiemēro izņēmuma nosacījumus, kas noteikti EK līguma 87. panta 2. un 3. punktā.

6.4.   Atbalsta saderība atbilstoši Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam

| (40) | Tā kā vides pamatnostādnes nepiemēro, lietu nevar izskatīt, tieši balstoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Būtībā Komisija iepriekš tā ir darījusi, tas ir, divos gadījumos attiecībā uz otrreizēju pārstrādi WRAP ietvaros (11) un divos citos gadījumos papīra rūpniecībā (12). |
| --- | --- |

(40)

Tā kā vides pamatnostādnes nepiemēro, lietu nevar izskatīt, tieši balstoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Būtībā Komisija iepriekš tā ir darījusi, tas ir, divos gadījumos attiecībā uz otrreizēju pārstrādi WRAP ietvaros (11) un divos citos gadījumos papīra rūpniecībā (12).

| (41) | Ieguldījumu atbalstam, kuru izmantojot saņēmēji samazinās citu uzņēmumu radītos atkritumus (atkritumu apsaimniekošana un otrreizēja pārstrāde), Komisija konsekventi ir piemērojusi kritērijus, kuri pastāv papildus tiem nosacījumiem, kas minēti attiecībā uz ieguldījumu atbalstu vides atbalsta pamatnostādnēs:






  a) | atbalsts netieši neatbrīvo piesārņotājus no Kopienas tiesību aktu uzliktajiem pienākumiem vai no sloga, kas uzskatāms par parastām uzņēmuma izmaksām, ko sedz piesārņotāji; |
| --- | --- | --- |

(41)

Ieguldījumu atbalstam, kuru izmantojot saņēmēji samazinās citu uzņēmumu radītos atkritumus (atkritumu apsaimniekošana un otrreizēja pārstrāde), Komisija konsekventi ir piemērojusi kritērijus, kuri pastāv papildus tiem nosacījumiem, kas minēti attiecībā uz ieguldījumu atbalstu vides atbalsta pamatnostādnēs:

a)

atbalsts netieši neatbrīvo piesārņotājus no Kopienas tiesību aktu uzliktajiem pienākumiem vai no sloga, kas uzskatāms par parastām uzņēmuma izmaksām, ko sedz piesārņotāji;

| b) | ieguldījums pārsniedz jaunākos sasniegumus vai izmanto standarta tehnoloģijas novatoriskā, videi draudzīgā veidā; |
| --- | --- |

b)

ieguldījums pārsniedz jaunākos sasniegumus vai izmanto standarta tehnoloģijas novatoriskā, videi draudzīgā veidā;

| c) | pārstrādātie materiāli pretējā gadījumā tiktu izmesti vai izmantoti videi mazāk draudzīgā veidā, un |
| --- | --- |

c)

pārstrādātie materiāli pretējā gadījumā tiktu izmesti vai izmantoti videi mazāk draudzīgā veidā, un

| d) | atbalsts ne tikai palielinās pieprasījumu pēc pārstrādājamiem materiāliem, bet arī palielinās šo materiālu vākumu. |
| --- | --- |

d)

atbalsts ne tikai palielinās pieprasījumu pēc pārstrādājamiem materiāliem, bet arī palielinās šo materiālu vākumu.

a)   Ieguldījums netieši neatbrīvo piesārņotājus no ES tiesību aktu uzliktajiem pienākumiem

| (42) | Lai gan pastāv Komisijas mērķi attiecībā uz izlietotā papīra otrreizēju pārstrādi, kurus piemēro ar Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (13), saskaņā ar ES tiesību aktiem papīra ražotnēm nav pienākuma savākt vai pārstrādāt papīru, ko tās ir pārdevušas. Bez tam saskaņā ar ES tiesību aktiem birojiem un citiem drukājamā un rakstāmpapīra lietotājiem privātajā sektorā nav pienākuma nodrošināt papīra, ko tie izmanto, savākšanu un otrreizēju pārstrādi. Tāpēc Komisija uzskata, ka Apvienotās Karalistes piedāvātā shēma neatbrīvo atbalsta saņēmējus vai izlietotā papīra piegādātājus no ES tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

(42)

Lai gan pastāv Komisijas mērķi attiecībā uz izlietotā papīra otrreizēju pārstrādi, kurus piemēro ar Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (13), saskaņā ar ES tiesību aktiem papīra ražotnēm nav pienākuma savākt vai pārstrādāt papīru, ko tās ir pārdevušas. Bez tam saskaņā ar ES tiesību aktiem birojiem un citiem drukājamā un rakstāmpapīra lietotājiem privātajā sektorā nav pienākuma nodrošināt papīra, ko tie izmanto, savākšanu un otrreizēju pārstrādi. Tāpēc Komisija uzskata, ka Apvienotās Karalistes piedāvātā shēma neatbrīvo atbalsta saņēmējus vai izlietotā papīra piegādātājus no ES tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem.

b)   Ieguldījums pārsniedz jaunākos sasniegumus vai izmanto standarta tehnoloģijas novatoriskā, videi draudzīgā veidā

| (43) | Komisijas pašreizējā praksē “jaunāko sasniegumu pārsniegšanu” skaidro kā procesu, kurā izlietotā produkta izmantošana galaprodukta ražošanai ir ekonomiski rentabla parastā prakse. Vajadzības gadījumā “jaunāko sasniegumu pārsniegšanas” koncepcija skaidrojama no Eiropas tehnoloģiskā un kopējā tirgus viedokļa. |
| --- | --- |

(43)

Komisijas pašreizējā praksē “jaunāko sasniegumu pārsniegšanu” skaidro kā procesu, kurā izlietotā produkta izmantošana galaprodukta ražošanai ir ekonomiski rentabla parastā prakse. Vajadzības gadījumā “jaunāko sasniegumu pārsniegšanas” koncepcija skaidrojama no Eiropas tehnoloģiskā un kopējā tirgus viedokļa.

| (44) | Kopumā izlietotā papīra izmantošana papīra ražošanā ir rentabla un pieaugoša darbība (14). Iepriekšējos gadījumos Komisija ir uzskatījusi, ka noteiktiem papīra veidiem izlietotā papīra izmantošana nav uzskatāma par jaunāko sasniegumu pārsniegšanu Kopienā (15). |
| --- | --- |

(44)

Kopumā izlietotā papīra izmantošana papīra ražošanā ir rentabla un pieaugoša darbība (14). Iepriekšējos gadījumos Komisija ir uzskatījusi, ka noteiktiem papīra veidiem izlietotā papīra izmantošana nav uzskatāma par jaunāko sasniegumu pārsniegšanu Kopienā (15).

| (45) | Tomēr Apvienotās Karalistes ierosinātā shēma aprobežojas ar jaudas palielināšanu drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai no izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra. Statistika, ko komentē Apvienotā Karaliste, rāda, ka izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra pārstrādes apjoms ES ir īpaši zems salīdzinājumā ar pārējiem papīra veidiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka pastāv tehnoloģiski šķēršļi, kas kavē drukājamā un rakstāmpapīra ražošanu no izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra, jo īpaši attiecībā uz grūtībām balināt dažas tintes, ko izmanto drukājamā un rakstāmpapīra apdrukāšanai. Turklāt (ko nodrošinās Apvienotā Karaliste) atbalstu nepiešķirs saistībā ar tehnoloģiju, kas jau ir izstrādāta un tiek izmantota, tas ir, tehnoloģiju, kura jau ir ekonomiski rentabla un tāpēc atzīstama par parasto praksi. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr Apvienotās Karalistes ierosinātā shēma aprobežojas ar jaudas palielināšanu drukājamā un rakstāmpapīra ražošanai no izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra. Statistika, ko komentē Apvienotā Karaliste, rāda, ka izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra pārstrādes apjoms ES ir īpaši zems salīdzinājumā ar pārējiem papīra veidiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka pastāv tehnoloģiski šķēršļi, kas kavē drukājamā un rakstāmpapīra ražošanu no izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra, jo īpaši attiecībā uz grūtībām balināt dažas tintes, ko izmanto drukājamā un rakstāmpapīra apdrukāšanai. Turklāt (ko nodrošinās Apvienotā Karaliste) atbalstu nepiešķirs saistībā ar tehnoloģiju, kas jau ir izstrādāta un tiek izmantota, tas ir, tehnoloģiju, kura jau ir ekonomiski rentabla un tāpēc atzīstama par parasto praksi.

| (46) | Tāpēc Komisija piekrīt, ka shēmas attiecināmie ieguldījumi, kā raksturots iepriekš, izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra balināšanai pārsniedz pašreizējo situāciju Kopienā. Tomēr Komisijai būs sīkāk jāizvērtē atbilstība šim kritērijam, ja Apvienotā Karaliste paziņos par lielām individuālām dotācijām, ko tā piešķir shēmas ietvaros saskaņā ar tās saistībām, kas minētas iepriekš 16. punktā. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc Komisija piekrīt, ka shēmas attiecināmie ieguldījumi, kā raksturots iepriekš, izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra balināšanai pārsniedz pašreizējo situāciju Kopienā. Tomēr Komisijai būs sīkāk jāizvērtē atbilstība šim kritērijam, ja Apvienotā Karaliste paziņos par lielām individuālām dotācijām, ko tā piešķir shēmas ietvaros saskaņā ar tās saistībām, kas minētas iepriekš 16. punktā.

c)   Pārstrādātie materiāli pretējā gadījumā tiktu izmesti vai izmantoti videi mazāk draudzīgā veidā, un d) ieguldījumi ne tikai palielinās pieprasījumu pēc pārstrādājamiem materiāliem, bet arī palielinās šo materiālu savākšanu

| (47) | Tā kā Apvienotā Karaliste piemēro attiecīgus nosacījumus attiecībā uz izmantotā papīra minimālo īpatsvaru, kas citādi netiktu savākts un tiktu izmests atkritumu izgāztuvē, Komisija ir pārliecināta, ka shēma radīs būtisku un patiesu labumu videi. Jaunu tehnoloģiju izstrādes un palielināta pieprasījuma pēc izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra sekundārā ietekme var turpmāk palielināt shēmas labvēlīgo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā Apvienotā Karaliste piemēro attiecīgus nosacījumus attiecībā uz izmantotā papīra minimālo īpatsvaru, kas citādi netiktu savākts un tiktu izmests atkritumu izgāztuvē, Komisija ir pārliecināta, ka shēma radīs būtisku un patiesu labumu videi. Jaunu tehnoloģiju izstrādes un palielināta pieprasījuma pēc izmantotā drukājamā un rakstāmpapīra sekundārā ietekme var turpmāk palielināt shēmas labvēlīgo ietekmi uz vidi.

| (48) | Jebkurā gadījumā atbalsts ne tikai ietekmē to, kas izmantos papīru, bet arī efektīvi palielina šāda papīra savākšanu. |
| --- | --- |

(48)

Jebkurā gadījumā atbalsts ne tikai ietekmē to, kas izmantos papīru, bet arī efektīvi palielina šāda papīra savākšanu.

| (49) | Nosacījums, ka jābūt vismaz 50 % papīra, kas agrāk nav vākts otrreizējai pārstrādei, ir svarīgs, lai samazinātu potenciālo konkurences kropļošanu attiecībā uz konkurentiem, kuri arī izmanto izmantoto drukājamo un rakstāmpapīru, piemēram, salvešu ražotājiem un pārstrādātas celulozes pārdevējiem. |
| --- | --- |

(49)

Nosacījums, ka jābūt vismaz 50 % papīra, kas agrāk nav vākts otrreizējai pārstrādei, ir svarīgs, lai samazinātu potenciālo konkurences kropļošanu attiecībā uz konkurentiem, kuri arī izmanto izmantoto drukājamo un rakstāmpapīru, piemēram, salvešu ražotājiem un pārstrādātas celulozes pārdevējiem.

| (50) | Komisija sīkāk pētīs iespējamo konkurences kropļojumu un to atsevišķo gadījumu labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko Apvienotā Karaliste varētu paziņot saskaņā ar tās saistībām, kas minētas 17. punktā, lai izvērtētu no birojiem un izņēmumiem savāktā papīra apjomu, jauno papildu savākšanas vietu apjomu un apjomu, ko savāc no MVU. |
| --- | --- |

(50)

Komisija sīkāk pētīs iespējamo konkurences kropļojumu un to atsevišķo gadījumu labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko Apvienotā Karaliste varētu paziņot saskaņā ar tās saistībām, kas minētas 17. punktā, lai izvērtētu no birojiem un izņēmumiem savāktā papīra apjomu, jauno papildu savākšanas vietu apjomu un apjomu, ko savāc no MVU.

| (51) | Paziņotā atbalsta intensitāte ir saskaņā ar vides pamatnostādņu 34. un 35. punktu. |
| --- | --- |

(51)

Paziņotā atbalsta intensitāte ir saskaņā ar vides pamatnostādņu 34. un 35. punktu.

| (52) | Iepriekšējos gadījumos, kad tika paredzēts palielināt papīra pārstrādes jaudas, Komisija tos salīdzināja ar vides pamatnostādnēm (16). Vides pamatnostādņu 37. punktā noteikts, ka attiecināmās izmaksas ir precīzi jānosaka kā vienīgi papildu ieguldījumu izmaksas, kas vajadzīgas, lai atbilstu vides aizsardzības mērķiem. Kā iepriekš aprakstīts 9. un 11. punktā, Apvienotā Karaliste ir apņēmusies ievērot šo punktu. Komisija norāda, ka atbalsts var attiekties uz daudz un dažādām situācijām, piemēram, ieguldījumiem jaunā papīra ražošanas jaudā ar iekārtu aizstāšanu vai bez tās, ieguldījumiem pārveidē vai citās esošās drukājamā un rakstāmpapīra ražošanas jaudas izmaiņās, ieguldījumiem jaunās celulozes ražošanas iekārtās, investīcijām esošo celulozes ražošanas iekārtu pārveidē vai citām izmaiņām, ieguldījumiem jaunās balināšanas iekārtās, ieguldījumiem esošo balināšanas iekārtu pārveidē vai citām izmaiņām. Šajā jautājumā Apvienotā Karaliste ir apņēmusies visos gadījumos aprēķināt attiecināmās izmaksas, samazinot tās par salīdzinoša rādītāja ieguldījumu izmaksām (17). Komisija apzinās, ka atbilstīga salīdzinoša rādītāja noteikšana var ietvert tehniski sarežģītu izvērtējumu. Tomēr Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās Komisijai iesniegt ikgadēju ziņojumu, kurā ietvers aprakstu par katram atbalsta saņēmējām katrā reizē piemēroto salīdzinošo rādītāju. Komisija uzskata, ka Apvienotās Karalistes izteiktā apņemšanās ierobežo attiecināmās izmaksas līdz papildu ieguldījumu izmaksām, kas nepieciešamas vides aizsardzības mērķu sasniegšanai un kas visos gadījumos ņem vērā tādas pašas jaudas salīdzināmos ieguldījumus, kas nenodrošina tāda paša mēroga vides aizsardzību. Apvienotā Karaliste ir apņēmusies ievērot vides pamatnostādņu 76. punkta nosacījumus, kas paredz pienākumu paziņot par ikvienu atsevišķo atbalstu, kas pārsniedz 25 miljonus euro un ja atbalsts pārsniedz dotācijas bruto ekvivalentu 5 miljoni euro. Šīs apņemšanās rezultātā Komisija varēs pārbaudīt atsevišķo paziņojumu par lielām atbalsta summām attaisnoto izmaksu aprēķinus. |
| --- | --- |

(52)

Iepriekšējos gadījumos, kad tika paredzēts palielināt papīra pārstrādes jaudas, Komisija tos salīdzināja ar vides pamatnostādnēm (16). Vides pamatnostādņu 37. punktā noteikts, ka attiecināmās izmaksas ir precīzi jānosaka kā vienīgi papildu ieguldījumu izmaksas, kas vajadzīgas, lai atbilstu vides aizsardzības mērķiem. Kā iepriekš aprakstīts 9. un 11. punktā, Apvienotā Karaliste ir apņēmusies ievērot šo punktu. Komisija norāda, ka atbalsts var attiekties uz daudz un dažādām situācijām, piemēram, ieguldījumiem jaunā papīra ražošanas jaudā ar iekārtu aizstāšanu vai bez tās, ieguldījumiem pārveidē vai citās esošās drukājamā un rakstāmpapīra ražošanas jaudas izmaiņās, ieguldījumiem jaunās celulozes ražošanas iekārtās, investīcijām esošo celulozes ražošanas iekārtu pārveidē vai citām izmaiņām, ieguldījumiem jaunās balināšanas iekārtās, ieguldījumiem esošo balināšanas iekārtu pārveidē vai citām izmaiņām. Šajā jautājumā Apvienotā Karaliste ir apņēmusies visos gadījumos aprēķināt attiecināmās izmaksas, samazinot tās par salīdzinoša rādītāja ieguldījumu izmaksām (17). Komisija apzinās, ka atbilstīga salīdzinoša rādītāja noteikšana var ietvert tehniski sarežģītu izvērtējumu. Tomēr Apvienotās Karalistes iestādes ir apņēmušās Komisijai iesniegt ikgadēju ziņojumu, kurā ietvers aprakstu par katram atbalsta saņēmējām katrā reizē piemēroto salīdzinošo rādītāju. Komisija uzskata, ka Apvienotās Karalistes izteiktā apņemšanās ierobežo attiecināmās izmaksas līdz papildu ieguldījumu izmaksām, kas nepieciešamas vides aizsardzības mērķu sasniegšanai un kas visos gadījumos ņem vērā tādas pašas jaudas salīdzināmos ieguldījumus, kas nenodrošina tāda paša mēroga vides aizsardzību. Apvienotā Karaliste ir apņēmusies ievērot vides pamatnostādņu 76. punkta nosacījumus, kas paredz pienākumu paziņot par ikvienu atsevišķo atbalstu, kas pārsniedz 25 miljonus euro un ja atbalsts pārsniedz dotācijas bruto ekvivalentu 5 miljoni euro. Šīs apņemšanās rezultātā Komisija varēs pārbaudīt atsevišķo paziņojumu par lielām atbalsta summām attaisnoto izmaksu aprēķinus.

7.   SECINĀJUMS

| (53) | Uz paziņoto pasākumu attiecas Līguma 87. panta 1. punktā noteiktā valsts atbalsta definīcija, un Apvienotā Karaliste ir izpildījusi savu pienākumu paziņot par atbalstu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(53)

Uz paziņoto pasākumu attiecas Līguma 87. panta 1. punktā noteiktā valsts atbalsta definīcija, un Apvienotā Karaliste ir izpildījusi savu pienākumu paziņot par atbalstu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu.

| (54) | Minētā atbalsta mērķis ir samazināt citu uzņēmumu radīto piesārņojumu, bet tas netieši neatbrīvo šos piesārņotājus no ES tiesību aktu uzliktajiem pienākumiem. Atbalsts attiecas uz ieguldījumiem, kas pārsniedz jaunākos sasniegumus, un tiek plānots, ka tas radīs patiesi labvēlīgu ietekmi uz vidi, jo tas saistīts ar materiāliem, kas citādi tiktu izmesti atkritumu izgāztuvē vai izlietoti videi mazāk draudzīgā veidā. Atbalsts ne tikai palielinās pieprasījumu pēc pārstrādājamiem materiāliem, bet arī palielinās šo materiālu vākumu. |
| --- | --- |

(54)

Minētā atbalsta mērķis ir samazināt citu uzņēmumu radīto piesārņojumu, bet tas netieši neatbrīvo šos piesārņotājus no ES tiesību aktu uzliktajiem pienākumiem. Atbalsts attiecas uz ieguldījumiem, kas pārsniedz jaunākos sasniegumus, un tiek plānots, ka tas radīs patiesi labvēlīgu ietekmi uz vidi, jo tas saistīts ar materiāliem, kas citādi tiktu izmesti atkritumu izgāztuvē vai izlietoti videi mazāk draudzīgā veidā. Atbalsts ne tikai palielinās pieprasījumu pēc pārstrādājamiem materiāliem, bet arī palielinās šo materiālu vākumu.

| (55) | Shēmas attiecināmās izmaksas tiks aprēķinātas saskaņā ar vides pamatnostādņu 37. punktu. |
| --- | --- |

(55)

Shēmas attiecināmās izmaksas tiks aprēķinātas saskaņā ar vides pamatnostādņu 37. punktu.

| (56) | Saskaņā ar vides pamatnostādņu 76. punktu Apvienotā Karaliste paziņos Komisijai par ikvienu atsevišķu gadījumu, kad shēmas ietvaros tiks piešķirts ieguldījumu atbalsts, ja attiecināmās izmaksas pārsniedz 25 miljonus euro un ja atbalsts pārsniedz dotācijas bruto ekvivalentu 5 miljoni euro. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar vides pamatnostādņu 76. punktu Apvienotā Karaliste paziņos Komisijai par ikvienu atsevišķu gadījumu, kad shēmas ietvaros tiks piešķirts ieguldījumu atbalsts, ja attiecināmās izmaksas pārsniedz 25 miljonus euro un ja atbalsts pārsniedz dotācijas bruto ekvivalentu 5 miljoni euro.

| (57) | Tāpēc tiek secināts, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam, |
| --- | --- |

(57)

Tāpēc tiek secināts, ka atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Paziņotais valsts atbalsts WRAP drukājamā un rakstāmpapīra shēmas ietvaros, kuram Apvienotā Karaliste plāno izsludināt konkursu un kura maksimālais budžets ir 20 miljoni GBP (aptuveni 28,6 miljoni euro), un kurš būs spēkā līdz 2011. gada 31. martam, ir saderīgs ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Pasākuma īstenošana ir attiecīgi saskaņota.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2007. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 9, 14.1.2006., 6. lpp.

1

(2)  http://www.paper.org.uk/info/reports/fact2006colour0707.pdf

2

(3)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

3

(4)  Carré, B. & Magin, L. 7. zinātniskais forums par otrreizējo pārstrādi, 2004. gads.

4

Carré, B. & Magin, L

(5)  Mainīgā drukas tirgus izvērtējums un tā iespējamās sekas balināšanas nozarē. Pira International (http://www.piranet.com/).

5

Pira International

(6)  Digitālā druka: apsekojums par dažādām balināšanas iespējām. Carré, B., Magnin, L., & Ayala C. Centre Technique du Papier Grenoble.

6

Carré, B.

Magnin, L., & Ayala C

Centre Technique du Papier Grenoble

(7)  Eiropas apaļā galda diskusija “Digitālās drukas balināšana”. Minhene. 31.1.2007. Axel Fischer. INGEDE.

7

Axel Fischer

INGEDE

(8)  Skatīt, piemēram, dokumentus, ko sagatavojusi Starptautiskā Balināšanas nozares asociācija (INGEDE). Daudzi no tiem pieejami vietnē http://www.ingede.com/ingindxe/publications.html

8

INGEDE

(9)  CEPI, Īpašā statistika par pārstrādi, 2004. gads. 5. lpp., pieejama vietnē http://www.cepi.org/files/Sp%20Rec%202005-135002A.pdf

9

CEPI

(10)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

10

(11)  OV L 102, 7.4.2004., 59. lpp., un N 412/05.

11

(12)  OV L 314, 28.11.2003., 26. lpp., un OV L 53, 26.2.2005., 66. lpp. Šajos gadījumos izmantotie kritēriji ir apskatīti arī 2004. gada ikgadējā konkurences ziņojumā.

12

(13)  OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.

13

(14)  CEPI, Īpašā statistika par pārstrādi, 2004. gads. 5. lpp., pieejama vietnē http://www.cepi.org/files/Sp%20Rec%202005-135002A.pdf; skatīt arī Komisijas lēmumu attiecībā uz Hamburger AG (C 72/01), 2002. gada 9. aprīlis, OV L 296, 20.10.2002., 50. lpp., un Kartogroup (N 184/2000), 2001. gada 18. jūlijs, OV C 5, 8.1.2002., 2. lpp.

14

CEPI

Hamburger AG

Kartogroup

(15)  C73/2003 Stora Enso LangerBrugge, OV L 53, 26.2.2005., 66. lpp. Šajā gadījumā Komisija izdarīja secinājumu, ka rūpnīca, kas avīžu papīra ražošanai izmanto 100 % otrreizēji pārstrādātu avīžu papīru, nav jauninājums pastāvošajā ES sistēmā.

15

Stora Enso LangerBrugge

(16)  C 73/2003 Stora Enso Langerbrugge, OV L 53, 26.2.2005., 66. lpp.

16

Stora Enso Langerbrugge

(17)  Ja nepastāv noteikti standarti, attaisnotās izmaksas veido ieguldījumu izmaksas, kas nepieciešamas augstāka līmeņa vides aizsardzības sasniegšanai nekā attiecīgie uzņēmumi sasniegtu, ja nebūtu pieejams vides atbalsts.

17

---