# Úřední věstník C 412/2014

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 412 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5719. listopadu 2014 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 412

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5719. listopadu 2014

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 412/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2014/C 412/01

Směnné kurzy vůči euru

1

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2014/C 412/02 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 3 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2014/C 412/04 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 4 |
| 2014/C 412/05 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 11 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2014/C 412/02

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

3

JINÉ AKTY

Evropská komise

2014/C 412/04

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

4

2014/C 412/05

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 19.11.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

18. listopadu 2014

2014/C 412/01

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2514 |
| JPY | japonský jen | 145,91 |
| DKK | dánská koruna | 7,4439 |
| GBP | britská libra | 0,79940 |
| SEK | švédská koruna | 9,2388 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2013 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,4290 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,677 |
| HUF | maďarský forint | 305,54 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| PLN | polský zlotý | 4,2141 |
| RON | rumunský lei | 4,4348 |
| TRY | turecká lira | 2,7819 |
| AUD | australský dolar | 1,4342 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4130 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,7044 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5707 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6240 |
| KRW | jihokorejský won | 1 374,09 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,8083 |
| CNY | čínský juan | 7,6605 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,6733 |
| IDR | indonéská rupie | 15 158,81 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1961 |
| PHP | filipínské peso | 56,298 |
| RUB | ruský rubl | 58,4910 |
| THB | thajský baht | 41,006 |
| BRL | brazilský real | 3,2543 |
| MXN | mexické peso | 16,9671 |
| INR | indická rupie | 77,2750 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2514

JPY

japonský jen

145,91

DKK

dánská koruna

7,4439

GBP

britská libra

0,79940

SEK

švédská koruna

9,2388

CHF

švýcarský frank

1,2013

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,4290

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,677

HUF

maďarský forint

305,54

LTL

litevský litas

3,4528

PLN

polský zlotý

4,2141

RON

rumunský lei

4,4348

TRY

turecká lira

2,7819

AUD

australský dolar

1,4342

CAD

kanadský dolar

1,4130

HKD

hongkongský dolar

9,7044

NZD

novozélandský dolar

1,5707

SGD

singapurský dolar

1,6240

KRW

jihokorejský won

1 374,09

ZAR

jihoafrický rand

13,8083

CNY

čínský juan

7,6605

HRK

chorvatská kuna

7,6733

IDR

indonéská rupie

15 158,81

MYR

malajsijský ringgit

4,1961

PHP

filipínské peso

56,298

RUB

ruský rubl

58,4910

THB

thajský baht

41,006

BRL

brazilský real

3,2543

MXN

mexické peso

16,9671

INR

indická rupie

77,2750

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 19.11.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/2

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2014/C 412/02

| 1. | Evropská komise dne 10. listopadu 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle čl. 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia“, Singapur) kontrolovaný podnikem Airbus S.A.S. („Airbus“, Francie) a podnik Singapore Airlines Limited („SIA“, Singapur) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Airbus Asia Training Centre („AATC“, Singapur). |
| --- | --- |

1.

Evropská komise dne 10. listopadu 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle čl. 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia“, Singapur) kontrolovaný podnikem Airbus S.A.S. („Airbus“, Francie) a podnik Singapore Airlines Limited („SIA“, Singapur) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Airbus Asia Training Centre („AATC“, Singapur).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Airbus Asia: řízení a poskytování služeb v letadle a skladových činností souvisejících s náhradními díly pro letadla,
  —   podniku SIA: letecké služby,
  —   podniku AATC: služby výcviku pilotů poskytované leteckým společnostem, zejména v asijsko-tichomořské oblasti. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Airbus Asia: řízení a poskytování služeb v letadle a skladových činností souvisejících s náhradními díly pro letadla,

—   podniku SIA: letecké služby,

—   podniku AATC: služby výcviku pilotů poskytované leteckým společnostem, zejména v asijsko-tichomořské oblasti.

| 3. | Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Evropské komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  Commission européenne / Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Evropské komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 19.11.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/3

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2014/C 412/03

| 1. | Evropská komise dne 12. listopadu 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik 3i Group plc (Spojené království) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Diamond Holding GmbH (Německo), holdingovou společností podniku Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Německo). |
| --- | --- |

1.

Evropská komise dne 12. listopadu 2014 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik 3i Group plc (Spojené království) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Diamond Holding GmbH (Německo), holdingovou společností podniku Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Německo).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku 3i Group plc: investice, správa investic a poradenství v oblasti správy soukromého kapitálu, správa infrastruktury a řízení dluhu,
  —   podniku Diamond Holding GmbH: holdingová společnost podniku Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ“),
  —   podniku Christ: maloobchodní prodejce šperků a hodinek působící především v Německu. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku 3i Group plc: investice, správa investic a poradenství v oblasti správy soukromého kapitálu, správa infrastruktury a řízení dluhu,

—   podniku Diamond Holding GmbH: holdingová společnost podniku Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ“),

—   podniku Christ: maloobchodní prodejce šperků a hodinek působící především v Německu.

| 3. | Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Evropské komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  Commission européenne / Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropská komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Evropské komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH lze Evropské komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 19.11.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/4

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2014/C 412/04

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„MIEL DES CEVENNES“

č. ES: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Miel des Cévennes“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.4. Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Med „Miel des Cévennes“ je med vyprodukovaný včelami z nektaru květin. Může mít tekutou, krystalizovanou nebo krémovou konzistenci.

Med „Miel des Cévennes“ může být:

| — | smíšený květový: v takovém medu převažuje směs nektarů z několika rostlin typických pro cevenskou oblast, |
| --- | --- |

—

smíšený květový: v takovém medu převažuje směs nektarů z několika rostlin typických pro cevenskou oblast,

| — | jednodruhový květový:






  — | vřesový med: vřesovec stromovitý – Erica arborea, vřesovec popelavý – Erica cinerea, vřes obecný – Calluna vulgaris, |
| --- | --- | --- |

—

jednodruhový květový:

—

vřesový med: vřesovec stromovitý – Erica arborea, vřesovec popelavý – Erica cinerea, vřes obecný – Calluna vulgaris,

Erica arborea

Erica cinerea

Calluna vulgaris

| — | kaštanový med, |
| --- | --- |

—

kaštanový med,

| — | maliníkový med, |
| --- | --- |

—

maliníkový med,

| — | ostružiníkový med. |
| --- | --- |

—

ostružiníkový med.

Fyzikálně-chemické vlastnosti:

Fyzikálně-chemické vlastnosti:

| — | maximální obsah hydroxymethylfurfuralu (HMF) na konci roku produkce (od srpna do prosince, s výjimkou medu z vřesu, v jehož případě se jedná o období od října do prosince) je 15 mg/kg, |
| --- | --- |

—

maximální obsah hydroxymethylfurfuralu (HMF) na konci roku produkce (od srpna do prosince, s výjimkou medu z vřesu, v jehož případě se jedná o období od října do prosince) je 15 mg/kg,

| — | maximální obsah vody je 19 %, s výjimkou medu z vřesu, který může obsahovat maximálně 21 % vody. |
| --- | --- |

—

maximální obsah vody je 19 %, s výjimkou medu z vřesu, který může obsahovat maximálně 21 % vody.

Vlastnosti pylu v medu

Vlastnosti pylu v medu

Pylové spektrum medu „Miel des Cévennes“ je složeno z pylů botanických druhů rostlin, které rostou v Cevennách. Za referenční pyly této oblasti se považují pyly z následujících rostlin: vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, vřes, kaštanovník, vrbovka, maliník, pampeliška, ostružiník, jetel plazivý. V každém medu se nachází alespoň jeden z těchto referenčních pylů.

Není povoleno sbírat med získaný opylováním květů z velkých ploch zemědělských plodin, které nejsou pro Cevenny specifické, například slunečnice, řepky olejky, vojtěšky a levandule. Pyly z takovýchto zemědělských plodin nebo z levandule se mohou v medu vyskytovat jen jako ojedinělé pyly (představující méně než 15 %).

V následující tabulce je uveden přehled pylů v jednotlivých druzích medu:

| Druh medu | Převažující pyly
  > 45 % | Doprovodné pyly
  15 % až 45 % | Ojedinělé pyly
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Smíšený květový med | Kaštanovník, ovocné stromy | Chrpa, kaštanovník, vřesovec, maliník, ovocné stromy, ostružiník, vičenec | Akát, pajasan, chrpa, krušina, posed, vřes, zeměžluč, bodlák, kaštanovník, dub, pcháč, cist, složnokvěté rostliny, dřín, čičorka, brukvovité rostliny, vrbovka, vřesovec popelavý, vřes obecný, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, podkovka, cesmína, pavinec, chrastavec, břečťan, štírovník, bažanka, divizna, hořčice, řešetlák, mák, borovice, pampeliška, jitrocel, zvonečník, opletka, rdesno, rododendron, ostružiník, vičenec, vrba, hlaváč, ožanka lesní, rozchodník, starček, tavolník, bez, tymián, lípa, jetel plazivý, jetel luční, hlodáš, vikev, révovité rostliny, hadinec. |
| Vřesový |
| Vřesovec stromovitý (Erica arborea) | Vřesovec stromovitý | Vřesovec stromovitý, cist | Akát, mandlovník, kaštanovník, dub, cist, dřín, čičorka, brukvovité rostliny, bílojetel, ovocné stromy, kručinka, kakost, cesmína, levandule hlávkovitá, štírovník, řešetlák, rezeda, rozmarýna, růžovité rostliny, vrba, tymián, jetel plazivý, hlodáš, kalina. |
| Vřesovec popelavý (Erica cinerea) | Kaštanovník | Ostružiník | Akát, chrpa, prorostlík, vřes, dub, pcháč, cist, brukvovité rostliny, vrbovka, vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, pavinec, levandule hlávkovitá, břečťan, jitrocel, rezeda, ostružiník, růžovité rostliny, vičenec, ožanka lesní, tymián, lípa, jetel plazivý, jetel luční, hlodáš, slunečnice, hadinec. |
| Vřes obecný (calluna vulgaris) | Kaštanovník, vřes | Vřes, kaštanovník, ostružiník, jetel plazivý, tavolník | Astra, planika, pelyněk, chrpa, posed, prorostlík, vřes, dub, zeměžluč, bodlák, kaštanovník, pcháč, cist, složnokvěté rostliny, dřín, brukvovité rostliny, vrbovka, vřesovec popelavý, maliník, ovocné stromy, kručinka, kakost, trávy, devaterník, podkovka, cesmína, pavinec, břečťan, liliovité rostliny, štírovník, mák, borovice, pampeliška, jitrocel, rdesno, ostružiník, vrba, vičenec, hlaváč, ožanka lesní, přestup, tavolník, tymián, jetel plazivý, jetel luční, hlodáš, hadinec. |
| Kaštanový | Kaštanovník | Vřes, ostružiník | Akát, pajasan, úročník, planika, chrpa, krušina, prorostlík, vřes, zeměžluč, bodlák, kaštan, dub, pcháč, cistovité rostliny, barvínek, složnokvěté rostliny, vlčí mák, dřín, brukvovité rostliny, bílojetel, hlošina, vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, vřesovec těkavý, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, cesmína, netýkavka, pavinec, chrastavec, levandule, levandule hlávkovitá, kopretina, břečťan, liliovité rostliny, štírovník, komonice, máta, hořčice, myrtovité rostliny, řešetlák, olivovník, mák, borovice, jitrocel, rezeda, rododendron, škumpa, rozmarýn, ostružiník, růžovité rostliny, vičenec, vrba, hlaváč, ožanka lesní, tymián, lípa, slunečnice, jetel plazivý, jetel luční, ptačí zob, hlodáš, révovité rostliny, kalina, hadinec. |
| Maliníkový/ostružiníkový | Maliník, ostružiník | Ostružiník, jetel plazivý, kaštanovník | Akát, pajasan, sasanka, pelyněk, bolševník, chrpa, buxus, vřes, zvonek, hvozdíkovité, světlice, zeměžluč, žumara, bodlák, kaštanovník, zimolez, čekanka, pcháč, cistovité rostliny, cist, dub, složnokvěté rostliny, dřín, brukvovité rostliny, cypřišovité rostliny, ozorna, vrbovka, javor, vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, jahodník, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, cesmína, tis, pavinec, chrastavec, břečťan, liliovité rostliny, štírovník, kaštan jedlý, mák, maceška, borovice, pampeliška, jitrocel, zvonečník, rdesno, ostružiník/maliník, rododendron, škumpa, šťovík, vičenec, kyprej, vrba, hlaváč, mateřídouška, tavolník, tymián, lípa, jetel plazivý, jetel luční, ptačí zob, hlodáš, révovité rostliny. |

Druh medu

Převažující pyly

> 45 %

Doprovodné pyly

15 % až 45 %

Ojedinělé pyly

< 15 %

Smíšený květový med

Smíšený květový med

Kaštanovník, ovocné stromy

Chrpa, kaštanovník, vřesovec, maliník, ovocné stromy, ostružiník, vičenec

Akát, pajasan, chrpa, krušina, posed, vřes, zeměžluč, bodlák, kaštanovník, dub, pcháč, cist, složnokvěté rostliny, dřín, čičorka, brukvovité rostliny, vrbovka, vřesovec popelavý, vřes obecný, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, podkovka, cesmína, pavinec, chrastavec, břečťan, štírovník, bažanka, divizna, hořčice, řešetlák, mák, borovice, pampeliška, jitrocel, zvonečník, opletka, rdesno, rododendron, ostružiník, vičenec, vrba, hlaváč, ožanka lesní, rozchodník, starček, tavolník, bez, tymián, lípa, jetel plazivý, jetel luční, hlodáš, vikev, révovité rostliny, hadinec.

Vřesový

Vřesový

Vřesovec stromovitý (Erica arborea)

(Erica arborea)

Vřesovec stromovitý

Vřesovec stromovitý, cist

Akát, mandlovník, kaštanovník, dub, cist, dřín, čičorka, brukvovité rostliny, bílojetel, ovocné stromy, kručinka, kakost, cesmína, levandule hlávkovitá, štírovník, řešetlák, rezeda, rozmarýna, růžovité rostliny, vrba, tymián, jetel plazivý, hlodáš, kalina.

Vřesovec popelavý (Erica cinerea)

Erica cinerea

Kaštanovník

Ostružiník

Akát, chrpa, prorostlík, vřes, dub, pcháč, cist, brukvovité rostliny, vrbovka, vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, pavinec, levandule hlávkovitá, břečťan, jitrocel, rezeda, ostružiník, růžovité rostliny, vičenec, ožanka lesní, tymián, lípa, jetel plazivý, jetel luční, hlodáš, slunečnice, hadinec.

Vřes obecný (calluna vulgaris)

calluna vulgaris

Kaštanovník, vřes

Vřes, kaštanovník, ostružiník, jetel plazivý, tavolník

Astra, planika, pelyněk, chrpa, posed, prorostlík, vřes, dub, zeměžluč, bodlák, kaštanovník, pcháč, cist, složnokvěté rostliny, dřín, brukvovité rostliny, vrbovka, vřesovec popelavý, maliník, ovocné stromy, kručinka, kakost, trávy, devaterník, podkovka, cesmína, pavinec, břečťan, liliovité rostliny, štírovník, mák, borovice, pampeliška, jitrocel, rdesno, ostružiník, vrba, vičenec, hlaváč, ožanka lesní, přestup, tavolník, tymián, jetel plazivý, jetel luční, hlodáš, hadinec.

Kaštanový

Kaštanový

Kaštanovník

Vřes, ostružiník

Akát, pajasan, úročník, planika, chrpa, krušina, prorostlík, vřes, zeměžluč, bodlák, kaštan, dub, pcháč, cistovité rostliny, barvínek, složnokvěté rostliny, vlčí mák, dřín, brukvovité rostliny, bílojetel, hlošina, vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, vřesovec těkavý, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, cesmína, netýkavka, pavinec, chrastavec, levandule, levandule hlávkovitá, kopretina, břečťan, liliovité rostliny, štírovník, komonice, máta, hořčice, myrtovité rostliny, řešetlák, olivovník, mák, borovice, jitrocel, rezeda, rododendron, škumpa, rozmarýn, ostružiník, růžovité rostliny, vičenec, vrba, hlaváč, ožanka lesní, tymián, lípa, slunečnice, jetel plazivý, jetel luční, ptačí zob, hlodáš, révovité rostliny, kalina, hadinec.

Maliníkový/ostružiníkový

Maliníkový/ostružiníkový

Maliník, ostružiník

Ostružiník, jetel plazivý, kaštanovník

Akát, pajasan, sasanka, pelyněk, bolševník, chrpa, buxus, vřes, zvonek, hvozdíkovité, světlice, zeměžluč, žumara, bodlák, kaštanovník, zimolez, čekanka, pcháč, cistovité rostliny, cist, dub, složnokvěté rostliny, dřín, brukvovité rostliny, cypřišovité rostliny, ozorna, vrbovka, javor, vřesovec stromovitý, vřesovec popelavý, jahodník, ovocné stromy, kručinka, ožanka, trávy, devaterník, cesmína, tis, pavinec, chrastavec, břečťan, liliovité rostliny, štírovník, kaštan jedlý, mák, maceška, borovice, pampeliška, jitrocel, zvonečník, rdesno, ostružiník/maliník, rododendron, škumpa, šťovík, vičenec, kyprej, vrba, hlaváč, mateřídouška, tavolník, tymián, lípa, jetel plazivý, jetel luční, ptačí zob, hlodáš, révovité rostliny.

Organoleptické vlastnosti

Organoleptické vlastnosti

—   Smíšený květový med: tento med se většinou vyrábí v létě a obsahuje směs medů z kaštanovníku a vřesovce popelavého, má tedy teplou a dřevitou vůni s více či méně výrazným květinovým nádechem. Aroma je dřevité, čerstvé, květinové, s nádechem karamelu a více či méně hořkým zakončením. Pokud je tento med vyroben na jaře, může v něm převažovat maliník, vřesovec stromovitý nebo jarní luční květiny či akát. V takovém případě voní po karamelu, vařeném ovoci nebo květech, podle dominantní rostliny. Hořkost není cítit vůbec nebo jen mírně. Med může mít světlou barvu, ale podle doby sběru může mít i barvu tmavého kaštanu nebo jantaru.

Smíšený květový med

—   Med z vřesovce stromovitého: silná vůně po tmavém karamelu. Aroma evokuje vůni tmavého karamelu a má v ústech výrazně hořké zakončení.

Med z vřesovce stromovitého

—   Med z vřesovce popelavého: výrazná čerstvá a květinová vůně typu „zvadlých růží“. Silné aroma evokuje květinovou vůni, poté karamel a přináší do úst výrazný pocit svěžesti.

Med z vřesovce popelavého

—   Med z vřesu: med jantarové, tmavé až velmi tmavé barvy. Voní po dřevu, květech a čerstvém ovoci. Výrazné aroma evokuje vůni čerstvého ovoce a květin. Mírně hořký. V tekutém stavu má charakteristický želatinový vzhled.

Med z vřesu

—   Med z kaštanovníku: dřevitá teplá vůně (po tříslovině, teplém nebo vlhkém dřevu). Aroma evokuje tuto vůni, je dřevité s výrazně hořkým zakončením.

Med z kaštanovníku

—   Med z maliníku: světlý, krystalizovaný med. Výrazná ovocná vůně (po vařených malinách). Velmi ovocné, nakyslé aroma.

Med z maliníku

—   Med z ostružiníku: světlý až světle jantarový med, často krystalizovaný. Ovocná vůně (po vařeném ovoci). Ovocné aroma s výrazným a dlouhotrvajícím pocitem kyselosti.

Med z ostružiníku

3.3.   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Oblastí produkce je oblast, do níž včelaři umísťují úly pro výrobu medu „Miel des Cévennes“. Ostatní kroky při produkci, tedy vytáčení nebo balení, mohou probíhat mimo vymezenou zeměpisnou oblast.

3.6.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

—

3.7.   Zvláštní pravidla pro označování

Zvláštní pravidla pro označování

Na označení musí být uvedeno:

| — | označení CHZO: „Miel des Cévennes“, |
| --- | --- |

—

označení CHZO: „Miel des Cévennes“,

| — | nutné minimální údaje: identifikace výrobce, číslo šarže, hmotnost, |
| --- | --- |

—

nutné minimální údaje: identifikace výrobce, číslo šarže, hmotnost,

| — | údaj „certifié par...“ a název a adresa kontrolního orgánu, |
| --- | --- |

—

údaj „certifié par...“ a název a adresa kontrolního orgánu,

| — | logo CHZO a/nebo zkratka CHZO. |
| --- | --- |

—

logo CHZO a/nebo zkratka CHZO.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast označení „Miel des Cévennes“ se skládá z následujících obcí:

Departement Ardèche
  : Ailhon, Antraigues-sur-Volane, Les Assions, Astet, Banne, Barnas, Borne, Burzet, Chassiers, Genestelle, Gourdon, Joyeuse, Labastide sur Besorgues, Labégude, Lablachère, Largentière, Laurac en Vivarais, Laviolle, Mayres, Mercuer, Montpezat-sous-Bauzon, Montreal, Pereyres, Rosières, Le Roux, Saint-Andéol de Vals, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Joseph des Bancs, Saint-Laurent les Bains, Saint-Michel de Boulogne, Saint-Paul le Jeune, Vals les Bains, Les Vans.

Departement Ardèche

Departement Aveyron
  : St Jean du Bruel, Sauclières.

Departement Aveyron

Departement Gard
  : Alzon, Arre, Arrigas, Bessèges, Cendras, Colognac, Courry, Cros, Dourbie, Lasalle, Laval Pradel, Mialet, Molières-Cavaillac, Pommiers, Robiac-Rochessadoule, Saint-Florent sur Auzonnet, Saint-Julien de la Nef, Saint-Laurent le Minier, Saint-Paul la Coste, Saint-Roman de Codières, Saint-Sauveur de Camprieu, Saint-Sébastien d’Aigrefeuille, Les Salles-du-Gardon, Sumène, Thoiras, Trèves (en partie), Vabres.

Departement Gard

Departement Lozère
  : Altier, Bagnols-les-Bains, Bedoues, Le Bleymard, Cubières, Fraissinet de Fourques, Prévenchères, Saint-Julien du Tournel. Části obcí: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac, Lanuejols, Meyrueis, Saint-Etienne-du-Valdonnez, Saint-Laurent-de-Trèves, Vebron.

Departement Lozère

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1.   Specifičnost zeměpisné oblasti

Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

Přírodní faktory

Zeměpisnou oblast, v níž se produkuje „Miel des Cévennes“, protíná pohoří Cevenny, které tvoří jihovýchodní hranici Centrálního středohoří a je složeno především z hornin pocházejících z hercynského vrásnění. Oblast je z geologického hlediska velmi rozmanitá, nachází se v ní velice staré horniny, například metamorfovaný vápenec, břidlice a ruly, ale také pískovec a svor.

V zeměpisné oblasti, v níž se produkuje „Miel des Cévennes“, se stýká horské klima se středomořským klimatem. Horské klima se projevuje na vrcholech hor, náhorních plošinách a přilehlých svazích, vliv oceánu je cítit na svazích směřujících ke Středozemnímu moři. Takto utvářené komplexní klima přispívá k velké biologické rozmanitosti této zeměpisné oblasti.

Výrazně členitý reliéf má mikroklimatické dopady a teplotní i srážkové rozdíly ovlivňují rozšíření rostlinných druhů v oblasti i jejich dobu květu.

Teplotní rozdíly nezávisejí jen na nadmořské výšce, ale také na orientaci svahu. Ve vysokých nadmořských výškách je klima v létě mírné a v zimě studené. V údolích jsou letní teploty vyšší (rozdíl oproti ročním průměrným teplotám zaznamenaným ve vyšších nadmořských výškách činí přibližně 8 °C). Vzhledem k tomu, že údolí jsou hluboká a úzká, existují rovněž velké rozdíly mezi svahy orientovanými na jih a svahy orientovanými na sever.

Geomorfologický a klimatický charakter zeměpisné oblasti podporuje výskyt typické vegetace ovlivněné zemědělstvím:

| — | na níže položených útvarech, které se nacházejí v jižní a jihovýchodní části Cevenn, a také v údolích se vegetace skládá z dubů a z vřesovce stromovitého a cistů rostoucích na suchých a skalnatých svazích. V otevřených údolích s křemičitou půdou se nacházejí přírodní nebo uměle vypěstované louky, na nichž roste štírovník, pampeliška, zvonečník, kručinka, jetel, rozchodník bílý, rozchodník prudký nebo vrbovka, |
| --- | --- |

—

na níže položených útvarech, které se nacházejí v jižní a jihovýchodní části Cevenn, a také v údolích se vegetace skládá z dubů a z vřesovce stromovitého a cistů rostoucích na suchých a skalnatých svazích. V otevřených údolích s křemičitou půdou se nacházejí přírodní nebo uměle vypěstované louky, na nichž roste štírovník, pampeliška, zvonečník, kručinka, jetel, rozchodník bílý, rozchodník prudký nebo vrbovka,

| — | ve střední nadmořské výšce (přibližně od 400 metrů nad mořem) se nacházejí kaštanové lesy, které pokrývají velkou část cevenských údolí. Kaštanovníky byly v této oblasti hojně vysázeny již v galorománském období a ve středověku byla osázená plocha ještě výrazně rozšířena. Na tomto vegetačním stupni, ale také výše, na otevřených prostranstvích, dochází k obnově výskytu takových druhů, jako je ostružiník, |
| --- | --- |

—

ve střední nadmořské výšce (přibližně od 400 metrů nad mořem) se nacházejí kaštanové lesy, které pokrývají velkou část cevenských údolí. Kaštanovníky byly v této oblasti hojně vysázeny již v galorománském období a ve středověku byla osázená plocha ještě výrazně rozšířena. Na tomto vegetačním stupni, ale také výše, na otevřených prostranstvích, dochází k obnově výskytu takových druhů, jako je ostružiník,

| — | ve vyšší nadmořské výšce lze pozorovat vegetaci s převahou nízkých dřevin a vřesovišť, na nichž roste vřes a vřesovec popelavý, |
| --- | --- |

—

ve vyšší nadmořské výšce lze pozorovat vegetaci s převahou nízkých dřevin a vřesovišť, na nichž roste vřes a vřesovec popelavý,

| — | v horském vegetačním stupni (v nadmořské výšce nad 900 metrů) rostou na chladnějších a vlhkých svazích bukové lesy, které jsou místy přerušeny velkými plochami listnatých a jehličnatých stromů (jedlí, smrků, modřínů) vysázenými v 19. století. V tomto horském prostředí se daří také maliníku, |
| --- | --- |

—

v horském vegetačním stupni (v nadmořské výšce nad 900 metrů) rostou na chladnějších a vlhkých svazích bukové lesy, které jsou místy přerušeny velkými plochami listnatých a jehličnatých stromů (jedlí, smrků, modřínů) vysázenými v 19. století. V tomto horském prostředí se daří také maliníku,

| — | v téměř velehorském vegetačním stupni, zejména na úrovni hory Mont Aigoual, se vyskytují přirozeně rostoucí louky s nízkou vegetací (jetel, arnika..). |
| --- | --- |

—

v téměř velehorském vegetačním stupni, zejména na úrovni hory Mont Aigoual, se vyskytují přirozeně rostoucí louky s nízkou vegetací (jetel, arnika..).

Lidské faktory

Lidské faktory

Výroba medu „Miel de Cévennes“ má v této oblasti velmi dlouhou tradici.

Mnoho ústních i písemných zdrojů informuje o tom, že se med v této oblasti tradičně vyráběl za použití úlů vytesaných přímo z kmenů kaštanovníků. Francouzsky se jim říká „ruchers troncs“ a v cevenském nářečí „bruscs“. Tyto úly z kmenů se vyráběly místně a jejich využití vyžadovalo zvláštní dovednosti, zejména pokud jde o sběr a vytáčení. Výnosy však nebyly velké. Místní obyvatelé si tento postup stále živě pamatují, jak dokládají úryvky z rozhovorů se starými cevenskými venkovany. Dnes jsou tyto úly zachovány v několika zemědělských podnicích jen jako připomínka tradice, ke komerční výrobě medu se však s výjimkou produkce pro pamětní účely nepoužívají.

Včelaři vypracovali v průběhu času specifický postup výroby medu, v němž hraje velkou roli umístění včelích úlů. Ve sbírce dobových svědectví včelařů, která vyšla v roce 1981 v Revue Cevenského národního parku (Revue du Parc national des Cévennes), se uvádí, jaké lokality jsou pro umístění úlů vhodnější než jiné kvůli slunečnímu svitu, větru, sklonu svahu atd. Všechny tyto úvahy jsou typické pro včelařství v Cevennách, které se musí vyrovnávat s omezeními danými zvláštními rysy tohoto území. Stanovení oblasti, v níž včely sbírají pyl, tady totiž není tak lehké jako jinde, kde stačí vymezit tříkilometrový okruh kolem úlu. V Cevennách musí včelař brát v úvahu často nepředvídatelné počasí, velké rozdíly mezi slunnými a stinnými svahy i členitý reliéf s hlubokými a úzkými údolími.

Revue du Parc national des Cévennes

V posledních desetiletích byly staré materiály a metody nahrazeny moderními úly a včelařství začalo po dlouhém období úpadku opět vzkvétat.

5.2.   Specifičnost produktu

Specifičnost produktu

Specifický charakter medu „Miel des Cévennes“ souvisí s typickou flórou této zeměpisné oblasti, která se projevuje v pylovém spektru celé škály medů produkovaných v této zeměpisné oblasti. Nejcharakterističtějšími referenčními pyly v medech „Miel des Cévennes“ jsou pyly vřesu, vrbovky, vřesovce stromovitého, vřesovce popelavého, maliníku, pampelišky, ostružiníku a jetele plazivého. Doprovází je pyl kaštanovníku, který je ve většině medů přítomen jako hlavní nebo doprovodný pyl.

Pyly ze zemědělských plodin nebo levandule nesmějí být v charakteristickém pylovém spektru zastoupeny jinak než ve formě ojedinělých pylů (musí jich tedy být méně než 15 %). Tento požadavek přispívá k dobré pověsti medu „Miel des Cévennes“, který je považován za originální med, velmi odlišný od medu vyprodukovaného v sousedním kraji Provence.

5.3.   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Specifičnost medu „Miel des Cévennes“ plyne přímo z rozmanitosti cevenské flóry. Tato rozmanitost je výsledkem kombinace klimatických a geomorfologických faktorů, které vytvářejí prostředí pro typické florální soubory s přirozenou přítomností vřesovce, vrbovky, maliníku, pampelišky, ostružiníku, jetele plazivého i kaštanovníku, který je v tomto pohoří jediným silně zastoupeným druhem stromu.

Med „Miel des Cévennes“ je také výsledkem znalostí a dovedností včelařů, kteří podrobně porozuměli specifickým rysům celého území a produkují velice typické a originální medy, které se liší podle zvoleného umístění úlů a oblastí sběru pylu, přičemž se využívá velká rozmanitost rostlin kvetoucích v Cevennách.

O medu „Miel des Cévennes“ se zmiňuje řada publikací.

Například v knize Dějiny města Montpellier (Histoire de Montpellier, G. Cholvy, 1984) se o něm píše v souvislosti s místním obchodem: „po tomto přerušení se začalo znovu vyvážet do Orientu, zejména med z Cevenn a z Corbières, olej ...“

Histoire de Montpellier

Typický charakter medu „Miel des Cévennes“ je popsán v Revue Cevenského národního parku (1981), kde je vysvětleno, že milovníci tohoto produktu „nebudou jíst levandulový med“, protože chuť a aroma tohoto medu se od něj naprosto liší.

O medu „Miel des Cévennes“ se často píše v publikacích o regionálních produktech nebo v turistických průvodcích, například v Guide du Petit Futé 2012 (s. 36), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon atd. Informuje se o něm také na mnoha internetových stránkách úřadů pro cestovní ruch v oblasti, kde se tento med produkuje, nebo v jejím okolí (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme atd.).

Guide du Petit Futé 2012

GéoGuide Languedoc 2012

Guide Michelin Languedoc-Roussillon

O dobré pověsti medu „Miel des Cévennes“ svědčí i to, že má již několik let samostatnou kategorii v regionální soutěži medů, kterou v regionu Languedoc-Roussillon pořádá Regionální zemědělská komora.

Med „Miel des Cévennes“ je ingrediencí řady receptů a výrobků cukrářských a lahůdkářských firem, například lahůdkářství Maison Papillon v Aveyronu, které připravuje tzv. „teriny s cevenským medem“, cukrářství Ickowicz v Bollène, které prodává drobné medové pečivo, nebo výrobců bonbónů Confiserie Violette et Berlingot v Lyonu, kteří nabízejí lékořici s medem „Miel des Cevennes“.

Maison Papillon

Ickowicz

Confiserie Violette et Berlingot

Renomovaní šéfkuchaři zařazují „Miel des Cévennes“ do pokrmů podávaných v jejich restauracích, například šéfkuchař s hvězdou Michelin Jérôme Nutile v restauraci Vatel v Nîmes, a med se objevuje také jako přísada v receptech, které na internetové stránce Militant du goût zveřejňují šéfkuchaři.

Vatel

Militant du goût

Med „Miel des Cévennes“ a produkty z tohoto medu se prodávají také ve vyhlášených pařížských obchodech s potravinami, například v La maison du miel, Bellota-Bellota nebo La grande épicerie de Paris.

La maison du miel

Bellota-Bellota

La grande épicerie de Paris

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

---

| 19.11.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/11

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2014/C 412/05

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„KRČKI PRŠUT“

č. ES: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Krčki pršut“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Chorvatská

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Krčki pršut“ je trvanlivý sušený masný produkt z vepřové kýty bez pánevních kostí, ochucený za sucha mořskou solí a kořením a sušený na vzduchu bez uzení, který prošel sušením a zráním po dobu nejméně jednoho roku.

Při uvedení na trh se produkt musí vyznačovat těmito organoleptickými vlastnostmi:

a)   vnější vzhled: hruškovitého tvaru, s pravidelně zaoblenými hranami, bez distální části (kopýtka), bez visících částí a puklin na otevřené mediální straně a bez jiných vad, které by mohly zpochybnit vzhled produktu, s ohraničenou viditelnou svalovou tkání pod hlavicí stehenní kosti o délce až 12 cm. Pukliny vzniklé v průběhu zrání mohou být pomazány ochrannou směsí sestávající z vepřového sádla, rýžové nebo pšeničné mouky, mořské soli a mletého pepře;

vnější vzhled

b)   chuť a aroma: sladká či mírně slaná chuť, mírně charakteristické aroma vyzrálého sušeného vepřového masa;

chuť a aroma

c)   příčný řez: maso má stejnoměrnou růžovou až červenou barvu a je protkáno tukovou tkání bílé barvy;

příčný řez

d)   konzistence: měkká konzistence, díky níž lze maso snadno krájet, bez tvrdé, nepoddajné a tmavé vnější hrany;

konzistence

e)   hmotnost: minimálně 6,5 kilogramu;

hmotnost

f)   chemické vlastnosti:

chemické vlastnosti

| — | voda: 40 % až 60 %; |
| --- | --- |

—

voda: 40 % až 60 %;

| — | chlorid sodný: 4 % až 8 %; |
| --- | --- |

—

chlorid sodný: 4 % až 8 %;

| — | vodní aktivita (aw) - méně než 0,93. |
| --- | --- |

—

vodní aktivita (aw) - méně než 0,93.

w

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

„Krčki pršut“ se smí vyrábět z čerstvých kýt získaných z vepřů, kteří jsou potomky obchodních masných plemen, křížených plemen nebo šlechtitelských linií, případně kříženci jakékoliv kombinace těchto plemen či linií.

Vzhled kýty: kýta musí být oddělena od jatečně upraveného těla prasete v místě mezi posledním bederním obratlem (v. lumbales) a prvním křížovým obratlem (v. sacrales). Nesmí obsahovat pánevní kosti, tj. kyčelní kost (os ilium), sedací kost (os ischii) a stydkou kost (os pubis), ani křížovou kost (os sacrum), jakož ani ocasní obratle (v. caudales). Kýta musí být oddělena od pánve v místě kyčelního kloubu (articulus coxae), který spojuje hlavici stehenní kosti (caput femoris) a jamku kyčelního kloubu (acetabulum) v pánevní kosti. Ve svalovině kýty musí zůstat hrbol kosti sedací (tuber ischii). Svalovina kýty musí být pravidelně zaoblena do polokruhu tak, aby proximální hrana zpracované kýty byla od hlavice stehenní kosti (caput femoris) vzdálena 10 až 15 centimetrů. Kopýtko je třeba odříznout nožem v hlezenním kloubu (articulus tarsi) tak, aby se odstranily proximální tarsální kůstky. K holenní a lýtkové kosti může být připojen pouze hrbol patní (tuber calcanei), nad nímž se kýta váže a zavěšuje při sušení. Na mediální a laterální straně musí mít kýta kůži a podkožní tukovou tkáň. Z otevřené mediální strany je třeba odstranit všechny visící části svaloviny a distální část kůže s podkožní tukovou tkání musí být zaoblená.

v. lumbales

v. sacrales

os ilium

os ischii

os pubis

os sacrum

v. caudales

articulus coxae

caput femoris

acetabulum

tuber ischii

caput femoris

articulus tarsi

tuber calcanei

Jakost masa: čerstvá kýta nesmí vykazovat žádné zřetelné znaky jakéhokoliv traumatu. Maso kýty musí být načervenale-růžové barvy, kompaktní struktury a její povrch musí být suchý (jakost RFN). Hodnota pH v okamžiku, kdy se kýta umístí do výrobny, měřeno v místě svalu musculus semimembranosus, by měla být mezi 5,5 a 6,0.

musculus semimembranosus

Tloušťka tukové tkáně: tloušťka tuku na povrchu čerstvě zpracované kýty, měřeno svisle pod hlavicí stehenní kosti, by měla být zhruba 25 mm. V každém případě nesmí tloušťka tuku, včetně kůže, být méně než 15 milimetrů.

Kýty nesmí projít žádným konzervačním postupem, s výjimkou chlazení. Období od porážky prasete do solení kýty musí být v rozmezí 24 až 120 hodin.

Hmotnost čerstvé kýty, která se používá pro výrobu produktu „Krčki pršut“, musí dosahovat alespoň 12 kilogramů.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny fáze výrobního postupu produktu „Krčki pršut“ musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti uvedené v bodu 4. Výrobní postup zahrnuje tyto fáze: solení, lisování, sušení a zrání.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

„Krčki pršut“ se smí na trh uvádět kusově (v celku) nebo v baleních, která mohou obsahovat celou vykostěnou šunku, větší nebo menší kousky šunky nebo plátky šunky. Uvedené druhy šunky musí být zabaleny vakuově nebo v ochranné atmosféře.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Zvláštní pravidla pro označování

Po ukončení fáze zrání se na kůži šunkových kýt, u kterých bylo při kontrole potvrzeno, že splňují všechny fyzikálně-chemické a organoleptické vlastnosti stanovené ve specifikaci, vypálí kolektivní ochranná známka produktu „Krčki pršut“.

Při uvedení produktu na trh v celku nebo jakémkoliv druhu balení musí být na etiketě umístěna kolektivní ochranná známka a nápis „Krčki pršut“. Podoba kolektivní ochranné známky je uvedena níže.

Image

Nápis „Krčki pršut“ musí být čitelný a nesmazatelný a velikostí, typem a barvou písmen (typografie) se musí zřetelně odlišovat od všech jiných nápisů, včetně kolektivní ochranné známky, čísla výrobní šarže (série) a ochranných známek, obrázků a nápisů výrobce.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Výroba produktu „Krčki pršut“ je omezena výhradně na území ostrova Krk. Ostrov tvoří šest územních samosprávních celků: město Krk a obce Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat a Vrbnik. V rámci svých administrativních hranic zahrnují některé z těchto celků kromě částí ostrova Krk i sousední ostrovy (Košljun, Prvić, Plavnik ...), na nichž však výroba produktu „Krčki pršut“ není povolena.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Specifičnost zeměpisné oblasti

Ostrov Krk má mírně teplé a vlhké podnebí s horkými léty. Díky vlivu teplého moře je průměrná roční teplota o více než 4 °C vyšší, než by se u této zeměpisné šířky čekalo. Nejvýznamnějším podnebním činitelem, který má přímý vliv na sušení masa, je vítr. V průměru nejsilnější a nejčastější vítr, který na ostrově vane, je tzv. „bura“, která se obvykle vane z východo-severovýchodu a severovýchodu. Jedná se o suchý a chladný vítr, který nejčastěji a nejsilněji vane v zimě. V létě je naopak nejslabší a vane zřídka. Přestože se celoroční a sezónní větrné růžice na jednotlivých místech na ostrově liší, téměř všude převládají v zimě chladné a suché větry ze severních kvadrantů, které vanou v průměru ve 44 až 70 % případů.

Příznivé přírodní podmínky pro sušení masa využili obyvatelé ostrova Krk, kteří postup výroby šunky po generace přizpůsobovali a zdokonalovali. Existuje řada písemných záznamů, z nichž je patrné, že na ostrově se již od dávných dob chovala prasata a sušilo vepřové maso.

Ve svých popisech o životě na ostrově z roku 1874 píše Cubich o tradici solení vepřového masa a uvádí, že ostrované „... jí čerstvé solené nebo uzené vepřové ... maso“ a že „... makarony ... polévají polévkou s kousky šunky“ (Giambattista Cubich, Notizie Naturali e storiche sull’Isola di Veglia, Terst, 1874, s. 101 a 143).

Notizie Naturali e storiche sull’Isola di Veglia

V popisech místního života a zvyků ve Vrbniku (na ostrově Krk) se Žic v roce 1901 zmiňuje o způsobu porážky prasat a solení šunky (I. Žic, Vrbnik (na ostrově Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe, Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena [Místní život a zvyky, Strava a pokrmy, Sborník místního života a zvyků jižních Slovanů], Záhřeb, 1901, svazek VI, 1. díl, s. 3 až 6).

Narodni život i običaji, Hrana i posuđe, Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena

V Krčském sborníku (svazek 16, 1986, Krk, s. 426) se uvádí, že na území ostrova Krk se solilo vepřové maso, a zejména slanina a šunky.

Ve františkánském klášteře na ostrově Košljun se v jednom sešitu s recepty našel starý recept na přípravu vepřové kýty.

Díky příznivému podnebí ostrova Krk se značně rozvinul i cestovní ruch, který pak nepřímo ovlivnil rozšíření výroby šunky, zvýšení její hodnoty a šíření její pověsti. Paralelně s rozvojem cestovního ruchu se snižoval i počet hospodářství, která chovala prasata, a surovina potřebná k výrobě šunky se začala dovážet z pevniny.

5.2   Specifičnost produktu

Specifičnost produktu

Specifičnost produktu „Krčki pršut“ je dána jeho dlouhou pověstí a dovednostmi a znalostmi výrobců, kteří se při výrobě řídí tradiční recepturou.

Chov prasat na ostrově Krk i solení vepřového masa, jehož účelem je jeho konzervace, sahá až do středověku. Technika solení a zrání se přenášela z generace na generaci a ještě v polovině minulého století každá lepší rodina chovala prasata a solila maso. Přestože výroba produktu sahá daleko do minulosti, jeho pověst značně vzrostla až v polovině minulého století zároveň s rozvojem cestovního ruchu. „Krčki pršut“ byl konkrétně jedním z mála místních produktů, který svým množstvím a jakostí mohl uspokojit poptávku na trhu cestovního ruchu. Turisté si uvědomili kvalitu a osobitost produktu a jeho spojitost s danou oblastí (Inozemni novinari o otoku Krku, Krčki zbornik 15 [Zahraniční novináři o ostrově Krk, Krčský sborník 15], 1986, Krk, s. 199; Jela otoka Krka [Gastronomie na ostrově Krk], Krk, 1989, s. 22 a 87), takže poptávka po něm rok od roku rostla. V polovině 90. let minulého století stále více restaurací zaměňovalo na jídelním lístku výraz „domaći pršut“ (domácí šunka) výrazem „Krčki pršut“ (účtenky z řeznictví Žužić, jídelní lístky z restaurace Konoba Porat, hotelu Pinia, restaurací Bimal a Rivica).

Inozemni novinari o otoku Krku

Krčki zbornik

Jela otoka Krka

Dlouholetá tradice výroby produktu „Krčki pršut“ vedla k určitým zvláštnostem ve výrobním postupu a konečný produkt vykazuje specifické vlastnosti, kterými se liší od šunky vyrobené v blízkém okolí (např. istrijské a dalmatské).

„Krčki pršut“ se vyznačuje tím, že má kůži i podkožní tukovou tkáň a viditelná svalová tkáň není pokryta tukem, s výjimkou v místech puklin. Ve fázi solení se kromě soli používá i koření (pepř, rozmarýn, bobkový list) a uzení šunky v průběhu sušení není povoleno. Tento charakteristický výrobní postup se odráží ve specifických vlastnostech, kterými se svalové i tukové tkáně vyznačují po dlouhém zrání (od začátku solení do zhotovení konečného produktu uplyne nejméně 12 měsíců).

Svalová tkáň hotového produktu je měkké konzistence, díky níž lze maso snadno krájet. Plátky šunky jsou růžové až červené barvy, jsou protkány tukem a nemají tvrdou, nepoddajnou a tmavou vnější hranu.

Správně vyrobená šunka má mírné aroma typické pro sušené vepřové maso, které pomalu a dlouho zrálo. Toto aroma se může plně rozvinout díky tomu, že není přebito vůní kouře.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Klimatické podmínky na ostrově Krk, zejména četnost a směr suchých a studených větrů během zimy, jsou velmi vhodné pro sušení masa, a tudíž i výrobu šunky, jejíž první fáze výroby (solení) tradičně začíná v chladných zimních měsících (listopad až březen). V tu dobu je totiž vzduch přirozeně dost chladný a suchý, a zabraňuje tak kažení masa a umožňuje jeho správné sušení i bez použití kouře a později i postupné zrání. Dalšími předpoklady pro rozvoj výroby suchých masných výrobků jsou rovněž blízkost moře a dostupnost soli. Obyvatelé ostrova Krk již dávno uměli využívat tyto přírodní výhody, a sušení vepřového masa se tak stalo součástí kulturního a tradičního dědictví, které se přenáší z generace na generaci. Tyto dovednosti se časem zdokonalovaly a měnily natolik, že se na ostrově Krk – pravděpodobně kvůli špatné komunikaci a nedostatečnému propojení s pevninou – vyvinul výrobní proces, který se v některých fázích liší od výrobních procesů sousedních oblastí na pevnině.

„Krčki pršut“, jehož tradice sahá daleko do minulosti, svou pověst získával jen pozvolna po dlouhá léta, rozvoj cestovního ruchu na ostrově Krk v posledních zhruba padesáti letech však jeho dobré jméno rychle rozšířil. „Krčki pršut“ byl jedním z mála domácích produktů, které se ihned začaly nabízet turistům a který svou jakostí i množstvím mohl uspokojit potřeby cestovního ruchu.

Díky stálé nabídce produktu „Krčki pršut“ v restauracích a zvýšenému počtu turistů vzrostla i jeho pověst, jakož i poptávka po něm, což umožnilo komerční rozvoj výroby šunky.

Časem se „Krčki pršut“ stal jedním ze stěžejních prvků místní gastronomie a dnes je nepostradatelným pokrmem v nabídce všech restaurací na ostrově Krk, jež nabízejí místní speciality.

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

---