# Úřední věstník L 143/2008

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 143 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 513. června 2008 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 143

České vydání

Právní předpisy

Svazek 513. června 2008

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 485/2008 ze dne 26. května 2008 o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy (kodifikované znění) | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 486/2008 ze dne 2. června 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 10 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 487/2008 ze dne 2. června 2008 o zapsání názvu do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Casatella Trevigiana (CHOP)) | 12 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 488/2008 ze dne 2. června 2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky | 13 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 489/2008 ze dne 2. června 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 806/2007 o otevření a správě celních kvót v odvětví vepřového masa | 30 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 485/2008 ze dne 26. května 2008 o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy (kodifikované znění)

1

Nařízení Komise (ES) č. 486/2008 ze dne 2. června 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

10

*

Nařízení Komise (ES) č. 487/2008 ze dne 2. června 2008 o zapsání názvu do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Casatella Trevigiana (CHOP))

12

*

Nařízení Komise (ES) č. 488/2008 ze dne 2. června 2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

13

*

Nařízení Komise (ES) č. 489/2008 ze dne 2. června 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 806/2007 o otevření a správě celních kvót v odvětví vepřového masa

30

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2008/406/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 o státní podpoře C 51/06 (ex N 748/06), kterou Polsko poskytlo společnosti Arcelor Huta Warszawa
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6077)

   (
  1
  ) | 31 |
| | | 2008/407/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2008, kterým se mění rozhodnutí 2004/432/ES o schválení plánů sledování reziduí předložených třetími zeměmi podle směrnice Rady 96/23/ES
  (oznámeno pod číslem K(2008) 2297)

   (
  1
  ) | 49 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2008/406/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. prosince 2007 o státní podpoře C 51/06 (ex N 748/06), kterou Polsko poskytlo společnosti Arcelor Huta Warszawa
  (oznámeno pod číslem K(2007) 6077)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2007) 6077)

1

31

2008/407/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2008, kterým se mění rozhodnutí 2004/432/ES o schválení plánů sledování reziduí předložených třetími zeměmi podle směrnice Rady 96/23/ES
  (oznámeno pod číslem K(2008) 2297)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 2297)

1

49

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 1288/2004 ze dne 14. července 2004 o trvalém povolení některých doplňkových látek a dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 243 ze dne 15.7.2004) | 55 |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 1289/2004 ze dne 14. července 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky Deccox®, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech (Úř. věst. L 243 ze dne 15.7.2004) | 55 |
| | * | Oprava doporučení Komise 2004/704/ES ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech (Úř. věst. L 321 ze dne 22.10.2004) | 55 |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 2036/2005 ze dne 14. prosince 2005 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 328 ze dne 15.12.2005) | 55 |

Tiskové opravy

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 1288/2004 ze dne 14. července 2004 o trvalém povolení některých doplňkových látek a dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 243 ze dne 15.7.2004)

55

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 1289/2004 ze dne 14. července 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky Deccox®, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech (Úř. věst. L 243 ze dne 15.7.2004)

55

*

Oprava doporučení Komise 2004/704/ES ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech (Úř. věst. L 321 ze dne 22.10.2004)

55

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 2036/2005 ze dne 14. prosince 2005 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech (Úř. věst. L 328 ze dne 15.12.2005)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 485/2008

ze dne 26. května 2008

o kontrole opatření tvořících součást systému financování Evropského zemědělského záručního fondu, prováděné členskými státy

(kodifikované znění)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole opatření tvořících součást systému financování záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), prováděné členskými státy, a o zrušení směrnice 77/435/EHS (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole opatření tvořících součást systému financování záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), prováděné členskými státy, a o zrušení směrnice 77/435/EHS (2) bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.

| (2) | Podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (4) mají členské státy přijímat opatření nezbytná k zajištění účinné ochrany finančních zájmů Společenství, a zejména ke kontrole skutečného a řádného provádění operací financovaných Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), k zabránění nesrovnalostem a jejich postihování a k zpětnému získání ztrát, které nastaly v důsledku nesrovnalostí nebo nedbalosti. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (4) mají členské státy přijímat opatření nezbytná k zajištění účinné ochrany finančních zájmů Společenství, a zejména ke kontrole skutečného a řádného provádění operací financovaných Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), k zabránění nesrovnalostem a jejich postihování a k zpětnému získání ztrát, které nastaly v důsledku nesrovnalostí nebo nedbalosti.

| (3) | Kontrola obchodní dokumentace podniků, které přijímají nebo provádějí platby, může být velmi účinným prostředkem dohledu nad operacemi tvořícími součást financování z EZZF. Tato kontrola doplňuje ostatní kontroly prováděné členskými státy. Tímto nařízením navíc nejsou dotčeny vnitrostátní předpisy týkající se kontroly, která jsou širší než ustanovení tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Kontrola obchodní dokumentace podniků, které přijímají nebo provádějí platby, může být velmi účinným prostředkem dohledu nad operacemi tvořícími součást financování z EZZF. Tato kontrola doplňuje ostatní kontroly prováděné členskými státy. Tímto nařízením navíc nejsou dotčeny vnitrostátní předpisy týkající se kontroly, která jsou širší než ustanovení tohoto nařízení.

| (4) | Dokumenty, na jejichž základě se uskutečňuje dotyčná kontrola, by měly být určeny tak, aby byla umožněna úplná kontrola. |
| --- | --- |

(4)

Dokumenty, na jejichž základě se uskutečňuje dotyčná kontrola, by měly být určeny tak, aby byla umožněna úplná kontrola.

| (5) | Podniky, které mají být kontrolovány, by měly být vybrány zejména s ohledem na povahu operací prováděných v jejich odpovědnosti a rozložení podniků přijímajících anebo provádějících platby podle jejich finančního významu v systému financování EZZF. |
| --- | --- |

(5)

Podniky, které mají být kontrolovány, by měly být vybrány zejména s ohledem na povahu operací prováděných v jejich odpovědnosti a rozložení podniků přijímajících anebo provádějících platby podle jejich finančního významu v systému financování EZZF.

| (6) | Dále je nutné stanovit minimální počet kontrol obchodní dokumentace. Tento počet by měl být stanoven způsobem, který vylučuje podstatné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy v důsledku rozdílné skladby jejich výdajů v rámci EZZF. Tento způsob lze stanovit na základě počtu podniků o určitém stupni finančního významu v systému financování EZZF. |
| --- | --- |

(6)

Dále je nutné stanovit minimální počet kontrol obchodní dokumentace. Tento počet by měl být stanoven způsobem, který vylučuje podstatné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy v důsledku rozdílné skladby jejich výdajů v rámci EZZF. Tento způsob lze stanovit na základě počtu podniků o určitém stupni finančního významu v systému financování EZZF.

| (7) | Je třeba vymezit pravomoci úředníků pověřených prováděním kontrol, jakož i povinnost podniků zpřístupnit jim po určitou dobu obchodní dokumentaci a podávat jim informace, které si vyžádají. Též by mělo být stanoveno, že obchodní dokumentace může být v některých případech zabavena. |
| --- | --- |

(7)

Je třeba vymezit pravomoci úředníků pověřených prováděním kontrol, jakož i povinnost podniků zpřístupnit jim po určitou dobu obchodní dokumentaci a podávat jim informace, které si vyžádají. Též by mělo být stanoveno, že obchodní dokumentace může být v některých případech zabavena.

| (8) | S ohledem na mezinárodní skladbu obchodu se zemědělskými produkty a s ohledem na fungování vnitřního trhu je nezbytné organizovat spolupráci mezi členskými státy. Je rovněž nezbytné vytvořit na úrovni Společenství centralizovaný dokumentační systém podchycující podniky přijímající anebo uskutečňující platby usazené ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(8)

S ohledem na mezinárodní skladbu obchodu se zemědělskými produkty a s ohledem na fungování vnitřního trhu je nezbytné organizovat spolupráci mezi členskými státy. Je rovněž nezbytné vytvořit na úrovni Společenství centralizovaný dokumentační systém podchycující podniky přijímající anebo uskutečňující platby usazené ve třetích zemích.

| (9) | Zatímco přijímání programů kontroly náleží na prvním místě členským státům, je nutné sdělovat tyto programy Komisi, aby mohla převzít koordinační a dohlížecí úlohu a zajistit, že tyto programy jsou přijímány na základě vhodných kriterií. Kontroly lze tudíž soustředit na odvětví a podniky, u nichž je nebezpečí zpronevěr vysoké. |
| --- | --- |

(9)

Zatímco přijímání programů kontroly náleží na prvním místě členským státům, je nutné sdělovat tyto programy Komisi, aby mohla převzít koordinační a dohlížecí úlohu a zajistit, že tyto programy jsou přijímány na základě vhodných kriterií. Kontroly lze tudíž soustředit na odvětví a podniky, u nichž je nebezpečí zpronevěr vysoké.

| (10) | Je nezbytné, aby každý členský stát měl zvláštní orgán pověřený sledováním uplatňování tohoto nařízení a koordinací kontrol prováděných na jeho základě. Zástupci tohoto orgánu mohou provádět kontroly podniků na základě tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Je nezbytné, aby každý členský stát měl zvláštní orgán pověřený sledováním uplatňování tohoto nařízení a koordinací kontrol prováděných na jeho základě. Zástupci tohoto orgánu mohou provádět kontroly podniků na základě tohoto nařízení.

| (11) | Orgány vykonávající kontroly podle tohoto nařízení by měly být organizovány nezávisle na orgánech provádějících kontroly před vyplacením. |
| --- | --- |

(11)

Orgány vykonávající kontroly podle tohoto nařízení by měly být organizovány nezávisle na orgánech provádějících kontroly před vyplacením.

| (12) | Na informace získané v průběhu kontrol obchodní dokumentace by se mělo vztahovat služební tajemství. |
| --- | --- |

(12)

Na informace získané v průběhu kontrol obchodní dokumentace by se mělo vztahovat služební tajemství.

| (13) | Je třeba zavést výměnu informací na úrovni Společenství, aby výsledků uplatňování tohoto nařízení bylo možno využívat s vyšší účinností, |
| --- | --- |

(13)

Je třeba zavést výměnu informací na úrovni Společenství, aby výsledků uplatňování tohoto nařízení bylo možno využívat s vyšší účinností,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Toto nařízení se týká kontroly obchodní dokumentace subjektů nebo jejich zástupců, kteří přijímají nebo provádějí platby, které se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF), (dále jen „podniky“) za účelem zjištění, zda byla opatření tvořící součást systému financování EZZF skutečně a řádně provedena.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na opatření, na které se vztahuje integrovaný administrativní a kontrolní systém spadající pod nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (5). Postupem podle čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005 vypracuje Komise seznam ostatních opatření, na která se toto nařízení nevztahuje.

3.   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „obchodní dokumentací“ všechny účetní knihy, evidence, záznamy a související podpůrné dokumenty, účetnictví a korespondence související s obchodní činností podniku, jakož i obchodní údaje v jakékoli podobě včetně elektronické, pokud tyto dokumenty a údaje souvisejí přímo anebo nepřímo s operacemi uvedenými v odstavci 1; |
| --- | --- |

a)

„obchodní dokumentací“ všechny účetní knihy, evidence, záznamy a související podpůrné dokumenty, účetnictví a korespondence související s obchodní činností podniku, jakož i obchodní údaje v jakékoli podobě včetně elektronické, pokud tyto dokumenty a údaje souvisejí přímo anebo nepřímo s operacemi uvedenými v odstavci 1;

| b) | „třetí osobou“ fyzická nebo právnická osoba, která má přímý nebo nepřímý vztah k operacím prováděným v rámci systému financování EZZF. |
| --- | --- |

b)

„třetí osobou“ fyzická nebo právnická osoba, která má přímý nebo nepřímý vztah k operacím prováděným v rámci systému financování EZZF.

Článek 2

1.   Členské státy provádějí kontroly obchodní dokumentace podniků, s přihlédnutím k povaze operací, jichž se kontrola týká. Členské státy zajistí, aby výběr podniků ke kontrole poskytoval nejlepší záruku účinnosti opatření pro předcházení nesrovnalostí v systému financování EZZF a jejich vyšetřování. Výběr přihlíží mimo jiné k finančnímu významu podniků v této oblasti a k ostatním rizikovým faktorům.

2.   Kontroly uvedené v odstavci 1 jsou během každého kontrolního období uvedeného v odstavci 7 prováděny v počtu podniků, který nesmí být menší než polovina počtu podniků, které v rozpočtovém roce EZZF předcházejícím počátku daného kontrolního období obdržely nebo vyplatily v rámci systému financování EZZF více než 150 000 EUR.

3.   Pro každé kontrolní období, a aniž jsou dotčeny jejich povinnosti vymezené v odstavci 1, vybírají členské státy podniky ke kontrole podle výsledků analýzy rizik uplatněné na oblast vývozních náhrad a všech ostatních opatření, na která ji lze použít. Členské státy předloží Komisi své návrhy na využití analýzy rizik. Návrhy musí obsahovat všechny užitečné informace související s navrhovaným postupem, technikami, kritérii a metodou zavádění. Musí být předloženy nejpozději k 1. prosinci roku předcházejícího počátku kontrolního období, na které se mají vztahovat. Členské státy přihlédnou k připomínkám, které Komise k jejich návrhům podá do osmi týdnů po obdržení daného návrhu.

4.   Pokud jde o opatření, o nichž členské státy usoudí, že na ně nelze metodu analýzy rizik použít, musí být kontrolovány podniky, u nichž výše příjmů nebo výdajů nebo součtu příjmů a výdajů v rámci systému financování EZZF přesahuje 350 000 EUR a které nebyly kontrolovány podle tohoto nařízení v průběhu některého ze dvou předcházejících kontrolních období.

5.   Podniky, které obdržely nebo vyplatily méně než 40 000 EUR, jsou kontrolovány podle tohoto nařízení pouze na základě kritérií, které uvedou členské státy ve svém ročním programu uvedeném v článku 10 anebo Komise v jakémkoliv návrhu na změnu tohoto programu.

6.   Ve vhodných případech je kontrola uvedená v odstavci 1 rozšířena i na fyzické a právnické osoby, s nimiž jsou podniky ve smyslu článku 1 ve spojení, a na všechny další fyzické a právnické osoby, které mohou mít zájem na sledování cílů stanovených v článku 3.

7.   Kontrolní období trvá od 1. července do 30. června následujícího roku.

Kontrola se týká období alespoň dvanácti měsíců, které končí v průběhu předcházejícího kontrolního období; může být rozšířena na období stanovené členským státem, která předcházejí tomuto dvanáctiměsíčnímu období nebo je následují.

8.   Kontrolami prováděnými podle tohoto nařízení nejsou dotčeny kontroly prováděné na základě článků 36 a 37 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Článek 3

1.   Přesnost základních údajů podrobených kontrole je ověřována křížovými kontrolami, včetně porovnání s obchodní dokumentací třetích osob, jejichž počet je dostatečný s ohledem na úroveň rizika a které zahrnují zejména

| a) | porovnávání s obchodní dokumentací dodavatelů, zákazníků, dopravců a jiných třetích osob; |
| --- | --- |

a)

porovnávání s obchodní dokumentací dodavatelů, zákazníků, dopravců a jiných třetích osob;

| b) | případně fyzické kontroly množství a povahy zásob; |
| --- | --- |

b)

případně fyzické kontroly množství a povahy zásob;

| c) | porovnání s účetnictvím finančních toků předcházejících příslušným operacím prováděným v rámci systému financování EZZF nebo je následujících a |
| --- | --- |

c)

porovnání s účetnictvím finančních toků předcházejících příslušným operacím prováděným v rámci systému financování EZZF nebo je následujících a

| d) | prověrky vedení účetnictví nebo záznamů o finančních pohybech, ze kterých v době provádění kontroly vyplývá, že podklady, které má platební agentura k dispozici jako doklad výplaty podpor ve prospěch příjemce, jsou správné. |
| --- | --- |

d)

prověrky vedení účetnictví nebo záznamů o finančních pohybech, ze kterých v době provádění kontroly vyplývá, že podklady, které má platební agentura k dispozici jako doklad výplaty podpor ve prospěch příjemce, jsou správné.

2.   Zejména mají-li podniky povinnost vést zvláštní účetnictví v souladu s předpisy Společenství nebo vnitrostátními předpisy, zahrne kontrola tohoto účetnictví, je-li to vhodné, porovnání s obchodní dokumentací a případně se skutečným stavem zásob.

3.   Při výběru operací ke kontrole se plně přihlíží k existující úrovni rizika.

Článek 4

Podniky uchovávají obchodní dokumentaci po dobu nejméně tří let od konce roku, v němž byla vystavena.

Členské státy mohou stanovit delší dobu uchovávání této dokumentace.

Článek 5

1.   Osoby odpovědné za chod podniků nebo třetí osoba zajistí, aby byly úředníkům pověřeným prováděním kontroly anebo osobám k tomu zmocněným předány veškerá obchodní dokumentace a doplňující informace. Elektronicky uchovávané údaje se poskytují na vhodném nosiči.

2.   Úředníci pověření prováděním kontroly anebo osoby k tomu zmocněné si mohou vyžádat předání výtahů nebo kopií dokumentace uvedené v odstavci 1.

3.   Pokud je v průběhu kontroly prováděné podle tohoto nařízení obchodní dokumentace uchovávaná podnikem shledána nepřiměřenou pro účely kontroly, je podnik požádán, aby v budoucnu vedl záznamy podle pokynů členského státu příslušného ke kontrole, aniž jsou dotčeny povinnosti vymezené v ostatních nařízeních týkajících se této oblasti.

Členské státy určí den, od nějž musí být záznamy vedeny.

Pokud se veškerá obchodní dokumentace, která má být předmětem kontroly prováděné na základě tohoto nařízení nebo její část, nachází v podniku téže obchodní skupiny, téže společnosti nebo téhož sdružení podniků řízených na jednotném základě s kontrolovaným podnikem bez ohledu na to, zda se nachází na území Společenství nebo mimo ně, je kontrolovaný podnik povinen danou dokumentaci poskytnout úředníkům pověřeným provedením kontroly, a to na místě a v den, které určí členský stát příslušný k provedení kontroly.

Článek 6

1.   Členské státy zajistí, aby úředníci pověření prováděním kontroly byli oprávněni zabavit nebo dát zabavit obchodní dokumentaci. Toto právo je třeba vykonávat v souladu s odpovídajícími vnitrostátními předpisy a není jím dotčeno použití předpisů trestního řízení o zajištění dokumentů.

2.   Členské státy přijmou přiměřená opatření umožňující potrestání fyzických anebo právnických osob, které neplní své povinnosti vyplývající z tohoto nařízení.

Článek 7

1.   Členské státy si navzájem poskytují pomoc při provádění kontrol uvedených v článcích 2 a 3,

| a) | jsou-li podnik nebo třetí osoba usazeny v jiném členském státě, než ve kterém byla anebo měla být vyplacena nebo obdržena dotyčná částka; |
| --- | --- |

a)

jsou-li podnik nebo třetí osoba usazeny v jiném členském státě, než ve kterém byla anebo měla být vyplacena nebo obdržena dotyčná částka;

| b) | jsou-li podnik nebo třetí osoba usazeny v jiném členském státě, než ve kterém se nacházejí dokumentace a informace nezbytné k provedení kontroly. |
| --- | --- |

b)

jsou-li podnik nebo třetí osoba usazeny v jiném členském státě, než ve kterém se nacházejí dokumentace a informace nezbytné k provedení kontroly.

Komise může koordinovat společné činnosti zahrnující vzájemnou pomoc mezi dvěma nebo více členskými státy. Předpisy pro tuto koordinaci budou vypracovány postupem podle čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Zahrnou-li dva nebo více členských států do programu sděleného Komisi podle čl. 10 odst. 2 návrh na společné opatření, které vyžaduje značnou vzájemnou pomoc, může Komise na žádost povolit dotyčným členským státům snížení minimálního počtu kontrol stanoveného v čl. 2 odst. 2 až 5 o nejvýše 25 %.

2.   V průběhu prvního čtvrtletí následujícího po rozpočtovém roce EZZF, v němž byla vyplacena nebo obdržena dotyčná částka, předají členské státy seznam podniků uvedený v odst. 1 písm. a) každému členskému státu, v němž je podnik usazen. Seznam obsahuje všechny podrobnosti umožňující oslovenému členskému státu zjistit totožnost podniků a splnit své kontrolní povinnosti. Oslovený členský stát je příslušný k provádění kontrol podniků v souladu s článkem 2. Opis každého seznamu je předán Komisi.

Členský stát, ve kterém byla vyplacena nebo obdržena finanční částka, může v souladu s článkem 2 požádat členský stát, v němž je podnik usazen, o kontrolu některých podniků, které jsou uvedeny v seznamu, s uvedením důvodů této žádosti a zejména rizik, která jsou s ní spojena.

Členský stát, který obdrží tuto žádost, náležitě přihlédne k rizikům spojeným s tímto podnikem, která mu sdělil členský stát, jenž o kontrolu požádal.

Dožádaný členský stát uvědomí členský stát, který o kontrolu požádal, o opatřeních, která učinil po obdržení jeho žádosti. Provede-li kontrolu některého z podniků uvedených v seznamu, uvědomí žádající členský stát, který kontrolu provedl, o výsledcích kontroly členský stát, který danou žádost vznesl, a to do tří měsíců po skončení kontrolního období.

Přehled těchto žádostí se čtvrtletně zasílá Komisi, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého čtvrtletí. Komise může požadovat předložení kopií jednotlivých žádostí.

3.   V průběhu prvého čtvrtletí následujícího po rozpočtovém roce EZZF, v němž byla provedena platba, zašlou členské státy Komisi seznam podniků usazených ve třetí zemi, pro něž byla nebo měla být vyplacena nebo obdržena částka v tomto členském státě.

4.   Požadují-li se v jiném členském státě doplňující informace jako součást kontroly podniku v souladu s článkem 2, a zejména křížových kontrol prováděných v souladu s článkem 3, je možné vypracovat zvláštní kontrolní žádosti s uvedením důvodů. Přehled těchto zvláštních žádostí se čtvrtletně zasílá Komisi, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého čtvrtletí. Komise může požadovat předložení kopií jednotlivých žádostí.

Žádosti o kontrolu se vyhoví do šesti měsíců od jejího obdržení; výsledky kontroly jsou neprodleně sděleny dožadujícímu členskému státu a Komisi. Sdělení se zasílá Komisi čtvrtletně, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého čtvrtletí.

5.   Postupem podle čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005 stanoví Komise obsah minimálních požadavků kladených na obsah žádostí uvedených v odstavcích 2 a 4 tohoto článku.

Článek 8

1.   Na informace získané v průběhu kontroly obchodní dokumentace podle tohoto nařízení se vztahuje služební tajemství. Nesmějí být sděleny jiným osobám kromě těch, které je musí znát pro výkon povinností vyplývajících z jejich postavení v členských státech anebo v orgánech Společenství.

2.   Tímto článkem nejsou dotčeny vnitrostátní předpisy o soudním řízení.

Článek 9

1.   Do 1. ledna roku následujícího po kontrolním období zašlou členské státy Komisi podrobnou zprávu o uplatňování tohoto nařízení.

Tato zpráva musí uvést veškeré obtíže, s nimiž se kontrola setkala, jakož i opatření přijatá k jejich překonání a musí obsahovat případné návrhy na zlepšení.

2.   Členské státy a Komise si pravidelně vyměňují názory na uplatňování tohoto nařízení.

3.   Komise každoročně vyhodnotí dosažený pokrok ve výroční zprávě o řízení fondu uvedené v článku 43 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Článek 10

1.   Členské státy vypracují program kontrol, které budou prováděny v souladu s článkem 2 v průběhu následujícího kontrolního období.

2.   Do 15. dubna každého roku sdělí členské státy Komisi svůj program uvedený v odstavci 1 a blíže určí

| a) | počet podniků, v nichž bude provedena kontrola, a jejich rozčlenění podle odvětví s ohledem na související částky; |
| --- | --- |

a)

počet podniků, v nichž bude provedena kontrola, a jejich rozčlenění podle odvětví s ohledem na související částky;

| b) | kritéria sledovaná při vypracování programu. |
| --- | --- |

b)

kritéria sledovaná při vypracování programu.

3.   Programy vypracované členskými státy a sdělené Komisi členské státy provádějí, pokud k nim Komise nepodá ve lhůtě osmi týdnů připomínky.

4.   Na změny programů provedené členskými státy se vztahuje stejný postup.

5.   Ve výjimečných případech si Komise může na kterémkoliv stupni vyžádat zařazení určité kategorie podniků do programu kontrol jednoho či více členských států.

Článek 11

1.   V každém členském státě je zvláštní orgán pověřen sledováním uplatňování tohoto nařízení a

| a) | prováděním kontrol podle něj úředníky přímo zaměstnanými tímto zvláštním orgánem anebo |
| --- | --- |

a)

prováděním kontrol podle něj úředníky přímo zaměstnanými tímto zvláštním orgánem anebo

| b) | koordinací a obecným dohledem nad kontrolami prováděnými úředníky zaměstnanými jinými orgány. |
| --- | --- |

b)

koordinací a obecným dohledem nad kontrolami prováděnými úředníky zaměstnanými jinými orgány.

Členské státy mohou rovněž stanovit, že kontroly prováděné podle tohoto nařízení jsou rozděleny mezi zvláštní orgán a jiné vnitrostátní orgány, pokud zvláštní orgán zajišťuje jejich koordinaci.

2.   Orgán nebo orgány pověřené uplatňováním tohoto nařízení musí být organizovány tak, aby byly nezávislé na orgánech anebo odděleních orgánů pověřených platbami a předběžnou kontrolou.

3.   Zvláštní orgán uvedený v odstavci 1 přijme veškerá potřebná opatření, aby zaručil řádné uplatňování tohoto nařízení.

4.   Zvláštní orgán dále zajišťuje

| a) | školení vnitrostátních úředníků pověřených prováděním kontrol podle tohoto nařízení určené k tomu, aby jim umožnilo získat znalosti dostatečné k výkonu jejich povinností; |
| --- | --- |

a)

školení vnitrostátních úředníků pověřených prováděním kontrol podle tohoto nařízení určené k tomu, aby jim umožnilo získat znalosti dostatečné k výkonu jejich povinností;

| b) | zpracovávání zpráv o provedených kontrolách a dalších dokumentů souvisejících s prováděnými kontrolami, pokud tak stanoví toto nařízení; |
| --- | --- |

b)

zpracovávání zpráv o provedených kontrolách a dalších dokumentů souvisejících s prováděnými kontrolami, pokud tak stanoví toto nařízení;

| c) | zpracovávání a projednávání zpráv podle čl. 9 odst. 1 a programů podle článku 10. |
| --- | --- |

c)

zpracovávání a projednávání zpráv podle čl. 9 odst. 1 a programů podle článku 10.

5.   Zvláštnímu orgánu svěří příslušný členský stát veškerou pravomoc nezbytnou k výkonu úkolů uvedených v odstavcích 3 a 4.

Tvoří jej dostatečný počet úředníků, kteří jsou vhodným způsobem odborně vzděláni k výkonu těchto úkolů.

6.   Tento článek se nepoužije, je-li minimální počet podniků, které mají být kontrolovány na základě čl. 2 odst. 2 až 5, menší než deset.

Článek 12

Částky v eurech uváděné v tomto nařízení se podle potřeby přepočítávají na národní měny za použití směnných kurzů platných k prvnímu pracovním dni kalendářního roku, ve kterém začíná kontrolní období, a zveřejněných v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.

Článek 13

Prováděcí pravidla k tomuto nařízení se přijímají postupem podle čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Článek 14

Pro kontrolu konkrétních výdajů hrazených Společenstvím na základě tohoto nařízení se použijí články 36 a 37 nařízení (ES) č. 1290/2005.

Článek 15

1.   V souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátních právních předpisů mají zástupci Komise přístup ke všem dokumentům vypracovaným v souvislosti s kontrolami uskutečněnými na základě tohoto nařízení nebo v jejich důsledku, jakož i ke shromážděným údajům, včetně údajů uložených v informačních systémech. Tyto údaje jsou na požádání poskytnuty na vhodném nosiči.

2.   Kontroly uvedené ve článku 2 provádějí úředníci členského státu.

Úředníci Komise se mohou těchto kontrol účastnit. Nemohou vykonávat kontrolní pravomoci vnitrostátních úředníků; mají však přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci členského státu.

3.   Probíhají-li kontroly způsoby uvedenými v článku 7, mohou být úředníci členského státu, který o kontrolu požádal, přítomni se souhlasem dožádaného státu při kontrolách prováděných v dožádaném členském státě a mohou mít přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci tohoto členského státu.

Úředníci žádajícího členského státu přítomní při provádění kontrol v dožádaném členském státě musí být vždy schopni prokázat svou úřední způsobilost. Kontrolu však vždy provádějí úředníci dožádaného členského státu.

4.   Pokud vnitrostátní předpisy o trestním řízení vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátním právem, úředníci Komise ani úředníci členského státu uvedení v odstavci 3 se tohoto úkonu neúčastní. V žádném případě se neúčastní domovních prohlídek a formálních výslechů osob, které jsou prováděny na základě trestního práva daného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.

Článek 16

Nařízení (EHS) č. 4045/89 ve znění nařízení uvedených v příloze I se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.

Článek 17

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. května 2008.

Za Radu

předseda

D. RUPEL

---

(1)  Stanovisko ze dne 19. června 2007 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2154/2002 (Úř. věst. L 328, 5.12.2002, s. 4).

2

(3)  Viz příloha I.

3

(4)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1437/2007 (Úř. věst. L 322, 7.12.2007, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 293/2008 (Úř. věst. L 90, 2.4.2008, s. 5).

5

---

PŘÍLOHA I

ZRUŠENÉ NAŘÍZENÍ A JEHO NÁSLEDNÉ ZMĚNY

| Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89
  (Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18). | |
| --- | --- |
| Nařízení Rady (ES) č. 3094/94
  (Úř. věst. L 328, 20.12.1994, s. 1). | |
| Nařízení Rady (ES) č. 3235/94
  (Úř. věst. L 338, 28.12.1994, s. 16). | Pouze čl. 1 odst. 1 |
| Nařízení Rady (ES) č. 2154/2002
  (Úř. věst. L 328, 5.12.2002, s. 4). | |

Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89

(Úř. věst. L 388, 30.12.1989, s. 18).

Nařízení Rady (ES) č. 3094/94

(Úř. věst. L 328, 20.12.1994, s. 1).

Nařízení Rady (ES) č. 3235/94

(Úř. věst. L 338, 28.12.1994, s. 16).

Pouze čl. 1 odst. 1

Nařízení Rady (ES) č. 2154/2002

(Úř. věst. L 328, 5.12.2002, s. 4).

---

PŘÍLOHA II

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (EHS) č. 4045/89 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Čl. 1 odst. 1 | Čl. 1 odst. 1 |
| Čl. 1 odst. 2 | Čl. 1 odst. 3 návětí a písm. a) |
| Čl. 1 odst. 3 | Čl. 1 odst. 3 písm. b) |
| Čl. 1 odst. 4 | Čl. 1 odst. 2 |
| Čl. 1 odst. 5 | — |
| Čl. 2 odst. 1 | Čl. 2 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 2 první pododstavec | Čl. 2 odst. 2 |
| Čl. 2 odst. 2 druhý pododstavec | Čl. 2 odst. 3 |
| Čl. 2 odst. 2 třetí pododstavec | — |
| Čl. 2 odst. 2 čtvrtý pododstavec | Čl. 2 odst. 4 |
| Čl. 2 odst. 2 pátý pododstavec | Čl. 2 odst. 5 |
| Čl. 2 odst. 3 | Čl. 2 odst. 6 |
| Čl. 2 odst. 4 | Čl. 2 odst. 7 |
| Čl. 2 odst. 5 | Čl. 2 odst. 8 |
| Čl. 3 odst. 1 návětí | Čl. 3 odst. 1 návětí |
| Čl. 3 odst. 1 první odrážka | Čl. 3 odst. 1 písm. a) |
| Čl. 3 odst. 1 druhá odrážka | Čl. 3 odst. 1 písm. b) |
| Čl. 3 odst. 1 třetí odrážka | Čl. 3 odst. 1 písm. c) |
| Čl. 3 odst. 1 čtvrtá odrážka | Čl. 3 odst. 1 písm. d) |
| Čl. 3 odst. 2 | Čl. 3 odst. 2 |
| Čl. 3 odst. 3 | Čl. 3 odst. 3 |
| Článek 4 | Článek 4 |
| Článek 5 | Článek 5 |
| Článek 6 | Článek 6 |
| Čl. 7 odst. 1 první pododstavec návětí | Čl. 7 odst. 1 první pododstavec návětí |
| Čl. 7 odst. 1 první pododstavec první odrážka | Čl. 7 odst. 1 první pododstavec písm. a) |
| Čl. 7 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka | Čl. 7 odst. 1 první pododstavec písm. b) |
| Čl. 7 odst. 1 druhý pododstavec | Čl. 7 odst. 1 druhý pododstavec |
| Čl. 7 odst. 1 třetí pododstavec | Čl. 7 odst. 1 třetí pododstavec |
| Čl. 7 odst. 2 až 5 | Čl. 7 odst. 2 až 5 |
| Článek 8 | Článek 8 |
| Čl. 9 odst. 1 | Čl. 9 odst. 1 první pododstavec |
| Čl. 9 odst. 2 | Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec |
| Čl. 9 odst. 3 | Čl. 9 odst. 2 |
| Čl. 9 odst. 4 | Čl. 9 odst. 3 |
| Čl. 9 odst. 5 | — |
| Čl. 10 odst. 1 | Čl. 10 odst. 1 |
| Čl. 10 odst. 2 návětí | Čl. 10 odst. 2 návětí |
| Čl. 10 odst. 2 první odrážka | Čl. 10 odst. 2 písm. a) |
| Čl. 10 odst. 2 druhá odrážka | Čl. 10 odst. 2 písm. b) |
| Čl. 10 odst. 3, 4 a 5 | Čl. 10 odst. 3, 4 a 5 |
| Čl. 11 odst. 1 první pododstavec návětí | Čl. 11 odst. 1 první pododstavec návětí |
| Čl. 11 odst. 1 první pododstavec první odrážka | Čl. 11 odst. 1 první pododstavec písm. a) |
| Čl. 11 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka | Čl. 11 odst. 1 první pododstavec písm. b) |
| Čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec | Čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec |
| Čl. 11 odst. 2 a 3 | Čl. 11 odst. 2 a 3 |
| Čl. 11 odst. 4 návětí | Čl. 11 odst. 4 návětí |
| Čl. 11 odst. 4 první odrážka | Čl. 11 odst. 4 písm. a) |
| Čl. 11 odst. 4 druhá odrážka | Čl. 11 odst. 4 písm. b) |
| Čl. 11 odst. 4 třetí odrážka | Čl. 11 odst. 4 písm. c) |
| Čl. 11 odst. 5 a 6 | Čl. 11 odst. 5 a 6 |
| Článek 18 | Článek 12 |
| Článek 19 | Článek 13 |
| Článek 20 | Článek 14 |
| Článek 21 | Článek 15 |
| Článek 22 | — |
| — | Článek 16 |
| Článek 23 | Článek 17 |
| — | Příloha I |
| — | Příloha II |

Nařízení (EHS) č. 4045/89

Toto nařízení

Čl. 1 odst. 1

Čl. 1 odst. 1

Čl. 1 odst. 2

Čl. 1 odst. 3 návětí a písm. a)

Čl. 1 odst. 3

Čl. 1 odst. 3 písm. b)

Čl. 1 odst. 4

Čl. 1 odst. 2

Čl. 1 odst. 5

—

Čl. 2 odst. 1

Čl. 2 odst. 1

Čl. 2 odst. 2 první pododstavec

Čl. 2 odst. 2

Čl. 2 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 2 odst. 3

Čl. 2 odst. 2 třetí pododstavec

—

Čl. 2 odst. 2 čtvrtý pododstavec

Čl. 2 odst. 4

Čl. 2 odst. 2 pátý pododstavec

Čl. 2 odst. 5

Čl. 2 odst. 3

Čl. 2 odst. 6

Čl. 2 odst. 4

Čl. 2 odst. 7

Čl. 2 odst. 5

Čl. 2 odst. 8

Čl. 3 odst. 1 návětí

Čl. 3 odst. 1 návětí

Čl. 3 odst. 1 první odrážka

Čl. 3 odst. 1 písm. a)

Čl. 3 odst. 1 druhá odrážka

Čl. 3 odst. 1 písm. b)

Čl. 3 odst. 1 třetí odrážka

Čl. 3 odst. 1 písm. c)

Čl. 3 odst. 1 čtvrtá odrážka

Čl. 3 odst. 1 písm. d)

Čl. 3 odst. 2

Čl. 3 odst. 2

Čl. 3 odst. 3

Čl. 3 odst. 3

Článek 4

Článek 4

Článek 5

Článek 5

Článek 6

Článek 6

Čl. 7 odst. 1 první pododstavec návětí

Čl. 7 odst. 1 první pododstavec návětí

Čl. 7 odst. 1 první pododstavec první odrážka

Čl. 7 odst. 1 první pododstavec písm. a)

Čl. 7 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka

Čl. 7 odst. 1 první pododstavec písm. b)

Čl. 7 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 7 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 7 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 7 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 7 odst. 2 až 5

Čl. 7 odst. 2 až 5

Článek 8

Článek 8

Čl. 9 odst. 1

Čl. 9 odst. 1 první pododstavec

Čl. 9 odst. 2

Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 9 odst. 3

Čl. 9 odst. 2

Čl. 9 odst. 4

Čl. 9 odst. 3

Čl. 9 odst. 5

—

Čl. 10 odst. 1

Čl. 10 odst. 1

Čl. 10 odst. 2 návětí

Čl. 10 odst. 2 návětí

Čl. 10 odst. 2 první odrážka

Čl. 10 odst. 2 písm. a)

Čl. 10 odst. 2 druhá odrážka

Čl. 10 odst. 2 písm. b)

Čl. 10 odst. 3, 4 a 5

Čl. 10 odst. 3, 4 a 5

Čl. 11 odst. 1 první pododstavec návětí

Čl. 11 odst. 1 první pododstavec návětí

Čl. 11 odst. 1 první pododstavec první odrážka

Čl. 11 odst. 1 první pododstavec písm. a)

Čl. 11 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka

Čl. 11 odst. 1 první pododstavec písm. b)

Čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 11 odst. 2 a 3

Čl. 11 odst. 2 a 3

Čl. 11 odst. 4 návětí

Čl. 11 odst. 4 návětí

Čl. 11 odst. 4 první odrážka

Čl. 11 odst. 4 písm. a)

Čl. 11 odst. 4 druhá odrážka

Čl. 11 odst. 4 písm. b)

Čl. 11 odst. 4 třetí odrážka

Čl. 11 odst. 4 písm. c)

Čl. 11 odst. 5 a 6

Čl. 11 odst. 5 a 6

Článek 18

Článek 12

Článek 19

Článek 13

Článek 20

Článek 14

Článek 21

Článek 15

Článek 22

—

—

Článek 16

Článek 23

Článek 17

—

Příloha I

—

Příloha II

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 486/2008

ze dne 2. června 2008

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č 2200/96, (ES) č 2201/96 a (ES) č 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (1), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje paušální dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje paušální dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit paušální dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit paušální dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 3. června 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. června 2008.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 2. června 2008 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 51,7 |
| MK | 44,3 |
| TN | 105,3 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 65,4 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 127,0 |
| ZZ | 78,7 |
| 0709 90 70 | TR | 94,9 |
| ZZ | 94,9 |
| 0805 50 10 | AR | 123,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 149,9 |
| US | 152,9 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 127,7 |
| 0808 10 80 | AR | 103,8 |
| BR | 87,0 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,6 |
| CN | 83,4 |
| NZ | 112,0 |
| TR | 85,9 |
| US | 126,6 |
| UY | 94,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 93,4 |
| 0809 20 95 | TR | 502,4 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 505,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

51,7

MK

44,3

TN

105,3

TR

60,2

ZZ

65,4

0707 00 05

MK

30,3

TR

127,0

ZZ

78,7

0709 90 70

TR

94,9

ZZ

94,9

0805 50 10

AR

123,8

IL

134,6

TR

149,9

US

152,9

UY

61,8

ZA

143,4

ZZ

127,7

0808 10 80

AR

103,8

BR

87,0

CA

61,8

CL

91,6

CN

83,4

NZ

112,0

TR

85,9

US

126,6

UY

94,7

ZA

86,9

ZZ

93,4

0809 20 95

TR

502,4

US

508,1

ZZ

505,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiná země původu“.

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 487/2008

ze dne 2. června 2008

o zapsání názvu do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Casatella Trevigiana (CHOP))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Casatella Trevigiana“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Casatella Trevigiana“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, může být uvedený název zapsán, |
| --- | --- |

(2)

Protože nebyla Komisi oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, může být uvedený název zapsán,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. června 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 417/2008 (Úř. věst. L 125, 9.5.2008, s. 27).

1

(2)  Úř. věst C 204, 1.9.2007, s. 20.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy

Třída 1.3   Sýry

ITÁLIE

Casatella Trevigiana (CHOP)

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 488/2008

ze dne 2. června 2008

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Zahájení

| (1) | Dne 23. července 2007 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC, dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny citronové ve Společenství, podnět týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (ČLR). |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. července 2007 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC, dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny citronové ve Společenství, podnět týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (ČLR).

| (2) | Žádost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Žádost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.

| (3) | Řízení bylo zahájeno dne 4. září 2007 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Řízení bylo zahájeno dne 4. září 2007 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

2.   Strany dotčené řízením

| (4) | Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružením, sdružením spotřebitelů, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství, že zahajuje antidumpingové řízení. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost podat písemná stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(4)

Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružením, sdružením spotřebitelů, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství, že zahajuje antidumpingové řízení. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost podat písemná stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (5) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům ČLR. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádalo osm vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a zástupcům ČLR. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro status tržního hospodářství nesplňují, požádalo osm vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení.

| (6) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, jichž se toto šetření týká, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, jichž se toto šetření týká, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (7) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci, dovozci a zástupci jednající jejich jménem požádáni, aby se přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli do 15 dnů od zveřejnění oznámení základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(7)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci, dovozci a zástupci jednající jejich jménem požádáni, aby se přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli do 15 dnů od zveřejnění oznámení základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.

| (8) | Pokud jde o vyvážející výrobce, byl v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek vybrán na základě největšího reprezentativního objemu vývozu kyseliny citronové do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců byl vybrán vzorek čtyř společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „společnosti zařazené do vzorku“) s největším objemem vývozu do Společenství. Co se týče objemu vývozu, představovaly čtyři společnosti zařazené do vzorku 79 % celkového vývozu kyseliny citronové z ČLR do Společenství v průběhu období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly dotčené strany konzultovány a nevznesly žádné námitky. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o vyvážející výrobce, byl v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek vybrán na základě největšího reprezentativního objemu vývozu kyseliny citronové do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců byl vybrán vzorek čtyř společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „společnosti zařazené do vzorku“) s největším objemem vývozu do Společenství. Co se týče objemu vývozu, představovaly čtyři společnosti zařazené do vzorku 79 % celkového vývozu kyseliny citronové z ČLR do Společenství v průběhu období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly dotčené strany konzultovány a nevznesly žádné námitky.

| (9) | Všichni čtyři výrobci nezařazení do vzorku požádali o individuální rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Pouze jedna společnost, DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd., poskytla požadované informace ve stanovené lhůtě. Komise tak obdržela pouze jednu kompletní žádost o individuální rozpětí. Jelikož tato žádost nebyla shledána jako nepřiměřeně zatěžující a nebyla by na překážku ukončení šetření v přiměřené době, byla přijata. |
| --- | --- |

(9)

Všichni čtyři výrobci nezařazení do vzorku požádali o individuální rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Pouze jedna společnost, DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd., poskytla požadované informace ve stanovené lhůtě. Komise tak obdržela pouze jednu kompletní žádost o individuální rozpětí. Jelikož tato žádost nebyla shledána jako nepřiměřeně zatěžující a nebyla by na překážku ukončení šetření v přiměřené době, byla přijata.

| (10) | Pokud jde o dovozce ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, byl v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrán vzorek založený na největším reprezentativním objemu dovozu kyseliny citronové do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na základě informací získaných od dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, byl vybrán vzorek čtyř společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „společnosti zařazené do vzorku“) s největším objemem dovozu do Společenství. Co se týče objemu dovozu, představovaly čtyři společnosti zařazené do vzorku 36 % celkového dovozu kyseliny citronové z ČLR do Společenství v průběhu období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly dotčené strany konzultovány a nevznesly žádné námitky. Jeden z dovozců zařazených do vzorků nebyl schopen poskytnout požadované informace. Ostatní tři dovozci představují 29 % celkového dovozu kyseliny citronové z ČLR do Společenství v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o dovozce ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, byl v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrán vzorek založený na největším reprezentativním objemu dovozu kyseliny citronové do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na základě informací získaných od dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, byl vybrán vzorek čtyř společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „společnosti zařazené do vzorku“) s největším objemem dovozu do Společenství. Co se týče objemu dovozu, představovaly čtyři společnosti zařazené do vzorku 36 % celkového dovozu kyseliny citronové z ČLR do Společenství v průběhu období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly dotčené strany konzultovány a nevznesly žádné námitky. Jeden z dovozců zařazených do vzorků nebyl schopen poskytnout požadované informace. Ostatní tři dovozci představují 29 % celkového dovozu kyseliny citronové z ČLR do Společenství v průběhu období šetření.

| (11) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, újmy z něj vyplývající a zájmu Společenství a provedla inspekci v prostorách následujících společností:






  a) | výrobci ve Společenství:






  — | Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, újmy z něj vyplývající a zájmu Společenství a provedla inspekci v prostorách následujících společností:

a)

výrobci ve Společenství:

—

Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,

| — | S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie; |
| --- | --- |

—

S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie;

| b) | vyvážející výrobci v ČLR:






  — | Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, Peng-pu, provincie An-chuej, |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci v ČLR:

—

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, Peng-pu, provincie An-chuej,

| — | RZBC Co., Ltd, Ž-čao, provincie Šan-tung, |
| --- | --- |

—

RZBC Co., Ltd, Ž-čao, provincie Šan-tung,

| — | TTCA Co., Ltd., An-čchiou, provincie Šan-tung, |
| --- | --- |

—

TTCA Co., Ltd., An-čchiou, provincie Šan-tung,

| — | Yixing Union Biochemical Co. Ltd, I-sing, provincie Ťiang-su, |
| --- | --- |

—

Yixing Union Biochemical Co. Ltd, I-sing, provincie Ťiang-su,

| — | Shanxi Ruicheng, okres Žuej-čcheng, provincie Šan-si, |
| --- | --- |

—

Shanxi Ruicheng, okres Žuej-čcheng, provincie Šan-si,

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laj-wu, provincie Šan-tung, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laj-wu, provincie Šan-tung,

| — | Weifang Ensign Industry Co. Ltd, Čchang-le, provincie Šan-tung, |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co. Ltd, Čchang-le, provincie Šan-tung,

| — | DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd, Wu-si (západ), provincie Ťiang-su; |
| --- | --- |

—

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd, Wu-si (západ), provincie Ťiang-su;

| c) | společnosti ve spojení v ČLR:






  — | Anhui BBCA Maanshan Biochemical Ltd, Ma-an-šan, provincie An-chuej, |
| --- | --- | --- |

c)

společnosti ve spojení v ČLR:

—

Anhui BBCA Maanshan Biochemical Ltd, Ma-an-šan, provincie An-chuej,

| — | China National Xin Liang Storage Transportation & Trading Corp., Peking, |
| --- | --- |

—

China National Xin Liang Storage Transportation & Trading Corp., Peking,

| — | DSM (China) Ltd., Šanghaj, |
| --- | --- |

—

DSM (China) Ltd., Šanghaj,

| — | Shanxi Dimine International Trade, Tchaj-jüan, provincie Šan-si; |
| --- | --- |

—

Shanxi Dimine International Trade, Tchaj-jüan, provincie Šan-si;

| d) | dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení:






  — | Azelis group, St. Augustin, Německo, |
| --- | --- | --- |

d)

dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení:

—

Azelis group, St. Augustin, Německo,

| — | Rewe Food Ingredients, Kolín, Německo, |
| --- | --- |

—

Rewe Food Ingredients, Kolín, Německo,

| — | Brenntag, Mülheim/Ruhr, Německo. |
| --- | --- |

—

Brenntag, Mülheim/Ruhr, Německo.

| (12) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(12)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (13) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž by nemusel být přiznán status tržního hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě Kanady (viz 40. až 44. bod odůvodnění), a to v prostorách následující společnosti:






  e) | výrobce v Kanadě:






  — | Jungbunzlauer Canada, Port Colborne, Ontario. |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž by nemusel být přiznán status tržního hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě Kanady (viz 40. až 44. bod odůvodnění), a to v prostorách následující společnosti:

e)

výrobce v Kanadě:

—

Jungbunzlauer Canada, Port Colborne, Ontario.

3.   Období šetření

| (14) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o trendy významné pro posouzení újmy, analyzovala Komise údaje, které se týkají období od 1. ledna 2004 do 30. června 2007 (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(14)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o trendy významné pro posouzení újmy, analyzovala Komise údaje, které se týkají období od 1. ledna 2004 do 30. června 2007 (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (15) | Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně citranu sodného), okyselující prostředek a regulátor pH s četným použitím, např. v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů. |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně citranu sodného), okyselující prostředek a regulátor pH s četným použitím, např. v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.

| (16) | Dotčený výrobek zahrnuje kyselinu citronovou monohydrát (CAM), bezvodou kyselinu citronovou (CAA) a trinatrium-citrát dihydrát (TSC). Tyto tři druhy dotčeného výrobku mají podobné základní chemické vlastnosti a podobné je i jejich použití. Spadají pod kódy KN 2918 14 00 (CAM, CAA) a ex 2918 15 00 (TSC). Položka kódu KN 2918 15 00 zahrnuje též jiné soli a estery, jež nejsou dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(16)

Dotčený výrobek zahrnuje kyselinu citronovou monohydrát (CAM), bezvodou kyselinu citronovou (CAA) a trinatrium-citrát dihydrát (TSC). Tyto tři druhy dotčeného výrobku mají podobné základní chemické vlastnosti a podobné je i jejich použití. Spadají pod kódy KN 2918 14 00 (CAM, CAA) a ex 2918 15 00 (TSC). Položka kódu KN 2918 15 00 zahrnuje též jiné soli a estery, jež nejsou dotčeným výrobkem.

| (17) | Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní technické a chemické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Proto jsou pro účely tohoto řízení považovány za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(17)

Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní technické a chemické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Proto jsou pro účely tohoto řízení považovány za jeden výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (18) | Kyselina citronová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Společenství ve Společenství a kyselina citronová vyráběná a prodávaná v ČLR a v Kanadě, která sloužila jako srovnatelná země, mají v podstatě stejné technické a chemické vlastnosti a stejné základní užití jako kyselina citronová vyráběná v ČLR a prodávaná na vývoz do Společenství. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné. |
| --- | --- |

(18)

Kyselina citronová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Společenství ve Společenství a kyselina citronová vyráběná a prodávaná v ČLR a v Kanadě, která sloužila jako srovnatelná země, mají v podstatě stejné technické a chemické vlastnosti a stejné základní užití jako kyselina citronová vyráběná v ČLR a prodávaná na vývoz do Společenství. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.

C.   DUMPING

1.   Obecné poznámky

| (19) | Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, počítalo se v oznámení o zahájení s výběrem vzorku vyvážejících výrobců v ČLR. Celkem odpovědělo na dotazník ve stanovené lhůtě a poskytlo požadované informace 8 skupin společností. Tyto společnosti představovaly podle údajů Eurostatu 96 % celkového dovozu. Úroveň spolupráce je proto považována za vysokou. Všichni vyvážející výrobci požádali o status tržního hospodářství a o individuální zacházení. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, byly do vzorku vybrány čtyři společnosti na základě objemu jejich dovozu do Společenství. |
| --- | --- |

(19)

Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, počítalo se v oznámení o zahájení s výběrem vzorku vyvážejících výrobců v ČLR. Celkem odpovědělo na dotazník ve stanovené lhůtě a poskytlo požadované informace 8 skupin společností. Tyto společnosti představovaly podle údajů Eurostatu 96 % celkového dovozu. Úroveň spolupráce je proto považována za vysokou. Všichni vyvážející výrobci požádali o status tržního hospodářství a o individuální zacházení. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, byly do vzorku vybrány čtyři společnosti na základě objemu jejich dovozu do Společenství.

2.   Status tržního hospodářství

| (20) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (21) | Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:






  1) | společnosti rozhodují o nákladech na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu v této záležitosti; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(21)

Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:

1)

společnosti rozhodují o nákladech na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu v této záležitosti; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech;

| 3) | neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví; |
| --- | --- |

4)

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;

| 5) | převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5)

převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů.

| (22) | Všech osm společností nebo skupin společností čínských vyvážejících výrobců spolupracujících na tomto řízení požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Všechny tyto skupiny zahrnovaly jak výrobce dotčeného výrobku, tak společnosti ve spojení s výrobci podílející se na obchodování s kyselinou citronovou. Je obvyklou praxí Komise ověřit, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. O status tržního hospodářství požádaly tyto skupiny:






  — | Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(22)

Všech osm společností nebo skupin společností čínských vyvážejících výrobců spolupracujících na tomto řízení požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Všechny tyto skupiny zahrnovaly jak výrobce dotčeného výrobku, tak společnosti ve spojení s výrobci podílející se na obchodování s kyselinou citronovou. Je obvyklou praxí Komise ověřit, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství. O status tržního hospodářství požádaly tyto skupiny:

—

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd,

| — | RZBC Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

RZBC Co., Ltd,

| — | TTCA Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

TTCA Co., Ltd.,

| — | Yixing Union Biochemical Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Yixing Union Biochemical Co. Ltd,

| — | Shanxi Ruicheng, |
| --- | --- |

—

Shanxi Ruicheng,

| — | Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd,

| — | Weifang Ensign Industry Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Weifang Ensign Industry Co. Ltd,

| — | DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd. |
| --- | --- |

—

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd.

| (23) | U všech výše uvedených spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, jež pokládala za nezbytné. |
| --- | --- |

(23)

U všech výše uvedených spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, jež pokládala za nezbytné.

| (24) | Dvě společnosti nebo skupiny společností (Laiwu Taihe a DSM Wuxi) splnily všechna kritéria shrnutá ve 21. bodě odůvodnění a bylo jim možno status tržního hospodářství přiznat. |
| --- | --- |

(24)

Dvě společnosti nebo skupiny společností (Laiwu Taihe a DSM Wuxi) splnily všechna kritéria shrnutá ve 21. bodě odůvodnění a bylo jim možno status tržního hospodářství přiznat.

| (25) | Tři společnosti nebo skupiny společností (RZBC Co. Ltd, TTCA Co., Ltd. a Yixing Union Biochemical) zastavily převážnou část svých aktiv s cílem získat půjčku. Navzdory tomu, že zastavily převážnou část svých aktiv, byly stále schopny zaručit se za půjčky, které obdržely jiné společnosti. Jako kompenzaci získaly společnosti RZBC, TTCA Co., Ltd. a Yixing Union Biochemical od týchž společností, za které se zaručily, obdobné záruky pro své vlastní půjčky. Společnosti využily těchto záruk k získání dalších půjček ve výši odpovídající 25–50 % jejich celkových aktiv. Tyto společnosti namítaly, že takový systém se používá rovněž v zemích s tržním hospodářstvím a je výslovně stanoven čínskými právními předpisy v oblasti bankovnictví. Z informací shromážděných v průběhu šetření však vyplynulo, že bankovní politika by obvykle měla spočívat v poskytování půjček ve výši, jež představuje pouze zlomek hodnoty majetku použitého jako záruka, nikoli ve výši, která tuto hodnotu přesahuje. Bankovní systém, v jehož rámci byly půjčky získány, byl navíc pod výrazným státním vlivem. Byl tedy učiněn závěr, že tři výše uvedené společnosti nesplnily kritérium 1 shrnuté ve 21. bodě odůvodnění. Proto jim nebylo možno status tržního hospodářství přiznat. |
| --- | --- |

(25)

Tři společnosti nebo skupiny společností (RZBC Co. Ltd, TTCA Co., Ltd. a Yixing Union Biochemical) zastavily převážnou část svých aktiv s cílem získat půjčku. Navzdory tomu, že zastavily převážnou část svých aktiv, byly stále schopny zaručit se za půjčky, které obdržely jiné společnosti. Jako kompenzaci získaly společnosti RZBC, TTCA Co., Ltd. a Yixing Union Biochemical od týchž společností, za které se zaručily, obdobné záruky pro své vlastní půjčky. Společnosti využily těchto záruk k získání dalších půjček ve výši odpovídající 25–50 % jejich celkových aktiv. Tyto společnosti namítaly, že takový systém se používá rovněž v zemích s tržním hospodářstvím a je výslovně stanoven čínskými právními předpisy v oblasti bankovnictví. Z informací shromážděných v průběhu šetření však vyplynulo, že bankovní politika by obvykle měla spočívat v poskytování půjček ve výši, jež představuje pouze zlomek hodnoty majetku použitého jako záruka, nikoli ve výši, která tuto hodnotu přesahuje. Bankovní systém, v jehož rámci byly půjčky získány, byl navíc pod výrazným státním vlivem. Byl tedy učiněn závěr, že tři výše uvedené společnosti nesplnily kritérium 1 shrnuté ve 21. bodě odůvodnění. Proto jim nebylo možno status tržního hospodářství přiznat.

| (26) | U dvou společností (TTCA Co., Ltd. a Weifang Ensign) se v relativně krátké době podstatně zvýšila hodnota práva na užívání pozemků a/nebo dlouhodobých aktiv (500 % – 1 500 %), a to mezi okamžikem, kdy byla získána nebo vložena do společnosti jako kapitálový příspěvek, a pozdější dobou (1 rok až 5 let později), kdy byla znovu hodnocena. To znamená, že příslušná aktiva byla získána za nižší než tržní cenu, což by mohlo představovat skrytou dotaci. Obě společnosti tvrdily, že zvýšení ve skutečnosti nebylo tak významné a více méně odpovídalo zvýšení, jež bylo v Číně obvykle zaznamenáno u srovnatelných aktiv. Za tímto účelem však nebyly předloženy žádné důkazy. Vzhledem k výhodě, kterou tyto společnosti měly díky získání aktiv za ceny podstatně nižší než tržní hodnota, nebylo splněno kritérium 3 shrnuté ve 21. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(26)

U dvou společností (TTCA Co., Ltd. a Weifang Ensign) se v relativně krátké době podstatně zvýšila hodnota práva na užívání pozemků a/nebo dlouhodobých aktiv (500 % – 1 500 %), a to mezi okamžikem, kdy byla získána nebo vložena do společnosti jako kapitálový příspěvek, a pozdější dobou (1 rok až 5 let později), kdy byla znovu hodnocena. To znamená, že příslušná aktiva byla získána za nižší než tržní cenu, což by mohlo představovat skrytou dotaci. Obě společnosti tvrdily, že zvýšení ve skutečnosti nebylo tak významné a více méně odpovídalo zvýšení, jež bylo v Číně obvykle zaznamenáno u srovnatelných aktiv. Za tímto účelem však nebyly předloženy žádné důkazy. Vzhledem k výhodě, kterou tyto společnosti měly díky získání aktiv za ceny podstatně nižší než tržní hodnota, nebylo splněno kritérium 3 shrnuté ve 21. bodě odůvodnění.

| (27) | Jedna ze společností, Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, obdržela během období šetření významnou částku (téměř 10 % jejích celkových aktiv nebo 15 % jejího ročního obratu). Navíc užívala některé nájmy bezplatně. S ohledem na tuto skutečnost a na značnou výši obdržené dotace se považují kritéria 1 a 3 shrnutá ve 21. bodě odůvodnění za nesplněná. Připomínky společnosti v tomto ohledu nebyly takového rázu, aby měly vliv na povahu zjištění. |
| --- | --- |

(27)

Jedna ze společností, Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, obdržela během období šetření významnou částku (téměř 10 % jejích celkových aktiv nebo 15 % jejího ročního obratu). Navíc užívala některé nájmy bezplatně. S ohledem na tuto skutečnost a na značnou výši obdržené dotace se považují kritéria 1 a 3 shrnutá ve 21. bodě odůvodnění za nesplněná. Připomínky společnosti v tomto ohledu nebyly takového rázu, aby měly vliv na povahu zjištění.

| (28) | Jedna ze společností, Shanxi Ruicheng, obdržela soukromé půjčky ve výši přibližně 20 % jejích aktiv. U všech těchto půjček nebyly (doposud) dohodnuty lhůty splatnosti a nedošlo k žádnému nárůstu ani platbě úroků. Došlo tudíž k výraznému zkreslení úvěrových nákladů společností. Jelikož společnost nemohla předložit smlouvy týkající se těchto půjček, nelze vyloučit, že v souvislosti s těmito půjčkami došlo k zásahu ze strany státu, což znamená, že nebylo splněno kritérium 1 shrnuté ve 21. bodě odůvodnění. Připomínky společnosti v tomto ohledu nebyly takového rázu, aby měly vliv na povahu zjištění. |
| --- | --- |

(28)

Jedna ze společností, Shanxi Ruicheng, obdržela soukromé půjčky ve výši přibližně 20 % jejích aktiv. U všech těchto půjček nebyly (doposud) dohodnuty lhůty splatnosti a nedošlo k žádnému nárůstu ani platbě úroků. Došlo tudíž k výraznému zkreslení úvěrových nákladů společností. Jelikož společnost nemohla předložit smlouvy týkající se těchto půjček, nelze vyloučit, že v souvislosti s těmito půjčkami došlo k zásahu ze strany státu, což znamená, že nebylo splněno kritérium 1 shrnuté ve 21. bodě odůvodnění. Připomínky společnosti v tomto ohledu nebyly takového rázu, aby měly vliv na povahu zjištění.

| (29) | Na základě výše uvedených skutečností nemohlo šest z osmi čínských společností nebo skupin společností, které požádaly o status tržního hospodářství, prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Na základě výše uvedených skutečností nemohlo šest z osmi čínských společností nebo skupin společností, které požádaly o status tržního hospodářství, prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (30) | Usoudilo se proto, že status tržního hospodářství je možno přiznat dvěma společnostem (Laiwu Taihe a DSM Wuxi) a žádosti zbývajících šesti společností nebo skupin společností je nutno zamítnout. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky. |
| --- | --- |

(30)

Usoudilo se proto, že status tržního hospodářství je možno přiznat dvěma společnostem (Laiwu Taihe a DSM Wuxi) a žádosti zbývajících šesti společností nebo skupin společností je nutno zamítnout. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.

3.   Individuální zacházení

| (31) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se vztahuje zmíněný článek, stanoví případné celostátní clo kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se vztahuje zmíněný článek, stanoví případné celostátní clo kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (32) | Všichni vyvážející výrobci, kteří požádali o status tržního hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim nebude přiznán status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(32)

Všichni vyvážející výrobci, kteří požádali o status tržního hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim nebude přiznán status tržního hospodářství.

| (33) | Všech šest společností nebo skupin společností, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 a bylo jim přiznáno individuální zacházení. |
| --- | --- |

(33)

Všech šest společností nebo skupin společností, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 a bylo jim přiznáno individuální zacházení.

4.   Běžná hodnota

| (34) | Běžná hodnota musela být stanovena pro všechny čtyři společnosti zařazené do vzorku a pro jedinou společnost, která předložila kompletní žádost o individuální rozpětí, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění (dále jen „posuzované společnosti“). |
| --- | --- |

(34)

Běžná hodnota musela být stanovena pro všechny čtyři společnosti zařazené do vzorku a pro jedinou společnost, která předložila kompletní žádost o individuální rozpětí, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění (dále jen „posuzované společnosti“).

4.1   Společnosti nebo skupiny společností, jimž bylo možno přiznat status tržního hospodářství

| (35) | Pokud jde o stanovení běžné hodnoty, Komise nejdříve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení určila u každého z vyvážejících výrobců, jimž bylo možno přiznat status tržního hospodářství, zda jejich celkový domácí prodej dotčeného výrobku byl reprezentativní, tzn. zda celkový objem tohoto prodeje dosáhl alespoň 5 % jejich celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Status tržního hospodářství mohl být přiznán jedné z pěti posuzovaných společností (DSM Wuxi). U této společnosti byl domácí prodej dotčeného výrobku shledán jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(35)

Pokud jde o stanovení běžné hodnoty, Komise nejdříve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení určila u každého z vyvážejících výrobců, jimž bylo možno přiznat status tržního hospodářství, zda jejich celkový domácí prodej dotčeného výrobku byl reprezentativní, tzn. zda celkový objem tohoto prodeje dosáhl alespoň 5 % jejich celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Status tržního hospodářství mohl být přiznán jedné z pěti posuzovaných společností (DSM Wuxi). U této společnosti byl domácí prodej dotčeného výrobku shledán jako reprezentativní.

| (36) | Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého druhu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje jediného druhu vyváženého výrobku prodaného nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(36)

Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého druhu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje jediného druhu vyváženého výrobku prodaného nezávislým odběratelům.

| (37) | V případě společnosti DSM Wuxi šetření prokázalo, že prodej jediného druhu vyváženého výrobku se neuskutečnil v běžném obchodním styku. Jelikož ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít domácí prodej, bylo nutno uplatnit jinou metodu. Běžná hodnota tak byla určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů společnosti souvisejících s dotčeným výrobkem. Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se k výrobním nákladům připočte přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. |
| --- | --- |

(37)

V případě společnosti DSM Wuxi šetření prokázalo, že prodej jediného druhu vyváženého výrobku se neuskutečnil v běžném obchodním styku. Jelikož ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít domácí prodej, bylo nutno uplatnit jinou metodu. Běžná hodnota tak byla určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů společnosti souvisejících s dotčeným výrobkem. Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se k výrobním nákladům připočte přiměřená částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky.

| (38) | Jelikož společnost DSM Wuxi neuskutečnila žádný domácí prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebylo možné stanovit prodejní, správní a režijní náklady a zisky podle metodiky uvedené v úvodní větě čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku nebyl přiznán status tržního hospodářství, nebylo ani možné stanovit prodejní, správní a režijní náklady a zisky podle metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení. Prodejní, správní a režijní náklady a zisky nebylo možné stanovit ani podle metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení z toho důvodu, že společnost DSM Wuxi prodává téměř výhradně kyselinu citronovou. Bylo tudíž rozhodnuto stanovit prodejní, správní a režijní náklady a zisky podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Za tímto účelem byly použity částky prodejních, správních a režijních nákladů a zisků u domácího prodeje obdobného výrobku, stanovené u spolupracující společnosti ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož společnost DSM Wuxi neuskutečnila žádný domácí prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebylo možné stanovit prodejní, správní a režijní náklady a zisky podle metodiky uvedené v úvodní větě čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku nebyl přiznán status tržního hospodářství, nebylo ani možné stanovit prodejní, správní a režijní náklady a zisky podle metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení. Prodejní, správní a režijní náklady a zisky nebylo možné stanovit ani podle metodiky uvedené v čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení z toho důvodu, že společnost DSM Wuxi prodává téměř výhradně kyselinu citronovou. Bylo tudíž rozhodnuto stanovit prodejní, správní a režijní náklady a zisky podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Za tímto účelem byly použity částky prodejních, správních a režijních nákladů a zisků u domácího prodeje obdobného výrobku, stanovené u spolupracující společnosti ve srovnatelné zemi.

| (39) | Tam, kde to bylo vhodné, byly k určení běžných hodnot použity ověřené výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady. |
| --- | --- |

(39)

Tam, kde to bylo vhodné, byly k určení běžných hodnot použity ověřené výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady.

4.2   Společnosti nebo skupiny společností, jimž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství

| (40) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl udělen status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(40)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl udělen status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (41) | V oznámení o zahájení řízení oznámila Komise záměr použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR Spojené státy americké. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. Dvě ze zúčastněných stran se proti tomuto návrhu ohradily. Společnost RZBC Co. navrhla jako srovnatelnou zemi Thajsko. |
| --- | --- |

(41)

V oznámení o zahájení řízení oznámila Komise záměr použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR Spojené státy americké. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. Dvě ze zúčastněných stran se proti tomuto návrhu ohradily. Společnost RZBC Co. navrhla jako srovnatelnou zemi Thajsko.

| (42) | Pokud jde o Thajsko, z dostupných informací vyplývá, že celková výroba obou thajských výrobců se pohybuje pouze okolo 10 000 tun, z čehož 5 000 tun představuje vývoz (převážně do Japonska). Pokud se tento domácí prodej (v průměru 2 500 tun na společnost) porovná s čínským vývozem do Společenství (více než 50 000 tun v případě největších vývozců), je nepravděpodobné, že by byl domácí prodej některého z thajských výrobců reprezentativní. Společnost RZBC argumentuje tím, že struktura nákladů thajských společností je pravděpodobně lépe srovnatelná se situací v ČLR. Hlavním argumentem na podporu této pravděpodobnosti je však to, že Thajsko a ČLR jsou asijské země. Je třeba uvést, že mzdové náklady obvykle tvoří 5–10 % obratu, takže rozhodně nepředstavují hlavní prvek ve struktuře nákladů žádného výrobce kyseliny citronové. |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o Thajsko, z dostupných informací vyplývá, že celková výroba obou thajských výrobců se pohybuje pouze okolo 10 000 tun, z čehož 5 000 tun představuje vývoz (převážně do Japonska). Pokud se tento domácí prodej (v průměru 2 500 tun na společnost) porovná s čínským vývozem do Společenství (více než 50 000 tun v případě největších vývozců), je nepravděpodobné, že by byl domácí prodej některého z thajských výrobců reprezentativní. Společnost RZBC argumentuje tím, že struktura nákladů thajských společností je pravděpodobně lépe srovnatelná se situací v ČLR. Hlavním argumentem na podporu této pravděpodobnosti je však to, že Thajsko a ČLR jsou asijské země. Je třeba uvést, že mzdové náklady obvykle tvoří 5–10 % obratu, takže rozhodně nepředstavují hlavní prvek ve struktuře nákladů žádného výrobce kyseliny citronové.

| (43) | Je třeba poznamenat, že thajské společnosti jsou výrazně menší než společnosti v hlavních producentských zemích (Čína, EU, USA, Kanada a Brazílie). Největší čínští výrobci jsou přibližně 10–20krát větší než thajští výrobci, zatímco velikost kanadského výrobce a největších čínských výrobců je srovnatelná. |
| --- | --- |

(43)

Je třeba poznamenat, že thajské společnosti jsou výrazně menší než společnosti v hlavních producentských zemích (Čína, EU, USA, Kanada a Brazílie). Největší čínští výrobci jsou přibližně 10–20krát větší než thajští výrobci, zatímco velikost kanadského výrobce a největších čínských výrobců je srovnatelná.

| (44) | Jako srovnatelná země byly původně vybrány USA a dvě americké společnosti předem souhlasily se spoluprací. Obě tyto společnosti však poté od spolupráce odstoupily. Proto byli kontaktováni jediný výrobce v Kanadě a dva výrobci v Brazílii a byli požádáni o spolupráci při šetření. Na šetření však spolupracoval pouze jediný kanadský výrobce. Proto byly jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro srovnatelné druhy výrobku u vyvážejících výrobců, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, použity ceny kyseliny citronové prodávané na kanadském trhu v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(44)

Jako srovnatelná země byly původně vybrány USA a dvě americké společnosti předem souhlasily se spoluprací. Obě tyto společnosti však poté od spolupráce odstoupily. Proto byli kontaktováni jediný výrobce v Kanadě a dva výrobci v Brazílii a byli požádáni o spolupráci při šetření. Na šetření však spolupracoval pouze jediný kanadský výrobce. Proto byly jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro srovnatelné druhy výrobku u vyvážejících výrobců, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, použity ceny kyseliny citronové prodávané na kanadském trhu v běžném obchodním styku.

5.   Vývozní cena

| (45) | Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení nebo společností, které nejsou ve spojení, se sídlem ve Společenství i mimo ně. Všem společnostem nebo skupinám společností bylo možno přiznat status tržního hospodářství nebo individuální zacházení. |
| --- | --- |

(45)

Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení nebo společností, které nejsou ve spojení, se sídlem ve Společenství i mimo ně. Všem společnostem nebo skupinám společností bylo možno přiznat status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.

| (46) | Pokud se vývoz do Společenství uskutečňoval přímo pro nezávislé odběratele ve Společenství nebo prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(46)

Pokud se vývoz do Společenství uskutečňoval přímo pro nezávislé odběratele ve Společenství nebo prostřednictvím obchodních společností, které nejsou ve spojení, vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených či splatných.

| (47) | Pokud se vývoz do Společenství uskutečňoval prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl výrobek těmito obchodníky ve spojení poprvé prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(47)

Pokud se vývoz do Společenství uskutečňoval prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve Společenství, vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl výrobek těmito obchodníky ve spojení poprvé prodán nezávislým odběratelům ve Společenství.

6.   Srovnání

| (48) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(48)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen.

| (49) | Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení a úvěrových nákladů v případě, že byly použitelné a odůvodněné. |
| --- | --- |

(49)

Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení a úvěrových nákladů v případě, že byly použitelné a odůvodněné.

| (50) | U prodeje uskutečňovaného prostřednictvím dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství se použila úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, pokud bylo prokázáno, že tyto společnosti vykonávají obdobné funkce jako nezávislý dovozce. Tato úprava byla založena na údajích o prodejních, správních a režijních nákladech dovozců a zisku, jež byly získány od dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(50)

U prodeje uskutečňovaného prostřednictvím dovozců ve spojení se sídlem ve Společenství se použila úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, pokud bylo prokázáno, že tyto společnosti vykonávají obdobné funkce jako nezávislý dovozce. Tato úprava byla založena na údajích o prodejních, správních a režijních nákladech dovozců a zisku, jež byly získány od dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení.

7.   Dumpingová rozpětí

| (51) | Dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Jelikož skupina RZBC zahrnuje dva vyvážející výrobce, bylo pro ni stanoveno jednotné dumpingové rozpětí vypočtené jako průměr dumpingových rozpětí u obou společností. |
| --- | --- |

(51)

Dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Jelikož skupina RZBC zahrnuje dva vyvážející výrobce, bylo pro ni stanoveno jednotné dumpingové rozpětí vypočtené jako průměr dumpingových rozpětí u obou společností.

| (52) | Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, jichž se netýkalo individuální posouzení, bylo dumpingové rozpětí vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí stanovených pro všechny společnosti ve vzorku. |
| --- | --- |

(52)

Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, jichž se netýkalo individuální posouzení, bylo dumpingové rozpětí vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí stanovených pro všechny společnosti ve vzorku.

| (53) | Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce (96 %) uvedené v 19. bodě odůvodnění bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno na téže úrovni, jako nejvyšší rozpětí zjištěné u spolupracující společnosti. |
| --- | --- |

(53)

Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce (96 %) uvedené v 19. bodě odůvodnění bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno na téže úrovni, jako nejvyšší rozpětí zjištěné u spolupracující společnosti.

| (54) | Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před clem představují:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Ltd | 54,4 % |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd | 19,6 % |
| RZBC Co. | 60,1 % |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd. | 60,1 % |
| TTCA Co., Ltd. | 57,3 % |
| Yixing Union Biochemical | 56,8 % |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd | 57,5 % |
| Shanxi Ruicheng | 57,5 % |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd | 57,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 60,1 % |

(54)

Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před clem představují:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Anhui BBCA Biochemical Ltd

54,4 %

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd

19,6 %

RZBC Co.

60,1 %

RZBC (Juxian) Co. Ltd.

60,1 %

TTCA Co., Ltd.

57,3 %

Yixing Union Biochemical

56,8 %

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd

57,5 %

Shanxi Ruicheng

57,5 %

Weifang Ensign Industry Co. Ltd

57,5 %

Všechny ostatní společnosti

60,1 %

D.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (55) | V rámci Společenství vyrábějí obdobný výrobek dvě společnosti: Jungbunzlauer v Rakousku a S.A. Citrique Belge v Belgii (součást skupiny DSM se sídlem ve Švýcarsku). Žadatel Jungbunzlauer představuje významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 25 %. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali, avšak druhý evropský výrobce k němu zaujal neutrální postoj. |
| --- | --- |

(55)

V rámci Společenství vyrábějí obdobný výrobek dvě společnosti: Jungbunzlauer v Rakousku a S.A. Citrique Belge v Belgii (součást skupiny DSM se sídlem ve Švýcarsku). Žadatel Jungbunzlauer představuje významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 25 %. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali, avšak druhý evropský výrobce k němu zaujal neutrální postoj.

| (56) | Společnost S.A. Citrique Belge N.V. uskutečnila v průběhu období šetření dovoz z ČLR. Objem tohoto dovozu byl však zanedbatelný (mezi 1 % a 6 % výroby během období šetření – toto rozpětí se udává z důvodu ochrany důvěrných informací), takže se nepovažovalo za potřebné vyloučit tohoto výrobce z definice výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(56)

Společnost S.A. Citrique Belge N.V. uskutečnila v průběhu období šetření dovoz z ČLR. Objem tohoto dovozu byl však zanedbatelný (mezi 1 % a 6 % výroby během období šetření – toto rozpětí se udává z důvodu ochrany důvěrných informací), takže se nepovažovalo za potřebné vyloučit tohoto výrobce z definice výrobního odvětví Společenství.

| (57) | Jelikož oba spolupracující výrobci uvedení výše v 11. bodě odůvodnění představovali 100 % celkové výroby ve Společenství během období šetření, považují se za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a nadále proto budou nazýváni „výrobním odvětvím Společenství“. |
| --- | --- |

(57)

Jelikož oba spolupracující výrobci uvedení výše v 11. bodě odůvodnění představovali 100 % celkové výroby ve Společenství během období šetření, považují se za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a nadále proto budou nazýváni „výrobním odvětvím Společenství“.

| (58) | Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství je tvořeno pouze dvěma výrobci, bylo s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení potřeba údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství indexovat nebo použít rozpětí. |
| --- | --- |

(58)

Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství je tvořeno pouze dvěma výrobci, bylo s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení potřeba údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství indexovat nebo použít rozpětí.

2.   Spotřeba Společenství

| (59) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství určené pro trh Společenství a údajů o objemech dovozu do Společenství získaných od Eurostatu. |
| --- | --- |

(59)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství určené pro trh Společenství a údajů o objemech dovozu do Společenství získaných od Eurostatu.

| (60) | Mezi rokem 2004 a obdobím šetření došlo na trhu Společenství, pokud jde o dotčený výrobek a obdobný výrobek, k výraznému nárůstu o 15 %, což vyplývá ze zvýšeného používání kyseliny citronové. | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v tunách | 360 000-380 000 | 360 000-380 000 | 390 000-410 000 | 420 000-440 000 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 99 | 106 | 115 |

(60)

Mezi rokem 2004 a obdobím šetření došlo na trhu Společenství, pokud jde o dotčený výrobek a obdobný výrobek, k výraznému nárůstu o 15 %, což vyplývá ze zvýšeného používání kyseliny citronové.

2004

2005

2006

OŠ

Spotřeba v tunách

360 000-380 000

360 000-380 000

390 000-410 000

420 000-440 000

Index (2004 = 100)

100

99

106

115

3.   Dovoz z dotčené země

a)   Objem dotčeného dovozu

| (61) | Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Společenství v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl. Dovoz do EU se od roku 2004 zvýšil o 37 %.









  Dovoz | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR (v tunách) | 145 025 | 151 806 | 171 703 | 198 288 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 105 | 118 | 137 |

(61)

Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Společenství v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl. Dovoz do EU se od roku 2004 zvýšil o 37 %.

Dovoz

2004

2005

2006

OŠ

ČLR (v tunách)

145 025

151 806

171 703

198 288

Index (2004 = 100)

100

105

118

137

b)   Podíl dotčeného dovozu na trhu

| (62) | Podíl na trhu, jenž připadal na dovoz z ČLR, se v průběhu dotčeného období trvale zvyšoval, a to celkem o 7 procentních bodů. Konkrétně vzrostl o 2 procentní body v období 2004–2005, o další 2 procentní body v období 2005–2006 a o 3 procentní body během období šetření. V průběhu období šetření činil dovoz z Číny 46 % podíl na trhu. |
| --- | --- |

(62)

Podíl na trhu, jenž připadal na dovoz z ČLR, se v průběhu dotčeného období trvale zvyšoval, a to celkem o 7 procentních bodů. Konkrétně vzrostl o 2 procentní body v období 2004–2005, o další 2 procentní body v období 2005–2006 a o 3 procentní body během období šetření. V průběhu období šetření činil dovoz z Číny 46 % podíl na trhu.

c)   Ceny

i)   Vývoj cen

| (63) | Mezi roky 2004 a 2005 vzrostla průměrná cena dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR o 3 % a poté v období 2005–2006 prudce klesla o 9 procentních bodů. Během období šetření zůstala cena na nízké úrovni z roku 2006. Ceny dovozu z dotyčných zemí se během posuzovaného období snížily celkově o 6 %.









  Jednotkové ceny | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR (EUR/tuna) | 588 | 606 | 551 | 553 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 103 | 94 | 94 |

(63)

Mezi roky 2004 a 2005 vzrostla průměrná cena dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR o 3 % a poté v období 2005–2006 prudce klesla o 9 procentních bodů. Během období šetření zůstala cena na nízké úrovni z roku 2006. Ceny dovozu z dotyčných zemí se během posuzovaného období snížily celkově o 6 %.

Jednotkové ceny

2004

2005

2006

OŠ

ČLR (EUR/tuna)

588

606

551

553

Index (2004 = 100)

100

103

94

94

ii)   Cenové podbízení

| (64) | Pro určení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách vztahující se k období šetření. Za odpovídající prodejní ceny ve výrobním odvětví Společenství byly vzaty čisté ceny po odečtení slev a rabatů. V případě potřeby se ceny upravily na úroveň cen ze závodu, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Od dovozních cen ČLR byly také odečteny slevy a rabaty a byly v případě potřeby upraveny na cenu CIF na hranice Společenství s patřičnou úpravou zohledňující cla (6,5 %) a náklady vynaložené po dovozu. Spadá sem rovněž úprava zohledňující náklady na zvláštní ošetření, jež vznikly dovozcům ve Společenství v souvislosti s odstraněním hrudek u určitého množství dotčeného výrobku před dalším prodejem. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny ČLR byly porovnány na stejné obchodní úrovni, a sice na úrovni nezávislých odběratelů v rámci trhu Společenství. V období šetření činilo takto vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento z prodejních cen výrobního odvětví Společenství, v případě ČLR 17,42 %. |
| --- | --- |

(64)

Pro určení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách vztahující se k období šetření. Za odpovídající prodejní ceny ve výrobním odvětví Společenství byly vzaty čisté ceny po odečtení slev a rabatů. V případě potřeby se ceny upravily na úroveň cen ze závodu, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Od dovozních cen ČLR byly také odečteny slevy a rabaty a byly v případě potřeby upraveny na cenu CIF na hranice Společenství s patřičnou úpravou zohledňující cla (6,5 %) a náklady vynaložené po dovozu. Spadá sem rovněž úprava zohledňující náklady na zvláštní ošetření, jež vznikly dovozcům ve Společenství v souvislosti s odstraněním hrudek u určitého množství dotčeného výrobku před dalším prodejem. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny ČLR byly porovnány na stejné obchodní úrovni, a sice na úrovni nezávislých odběratelů v rámci trhu Společenství. V období šetření činilo takto vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento z prodejních cen výrobního odvětví Společenství, v případě ČLR 17,42 %.

4.   Stav výrobního odvětví Společenství

| (65) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly při přezkumu účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství posouzeny všechny hospodářské činitele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. Jelikož se analýza týkala pouze dvou společností, je většina ukazatelů z důvodu zachování důvěrnosti informací předložena ve formě indexu nebo rozpětí. |
| --- | --- |

(65)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly při přezkumu účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství posouzeny všechny hospodářské činitele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. Jelikož se analýza týkala pouze dvou společností, je většina ukazatelů z důvodu zachování důvěrnosti informací předložena ve formě indexu nebo rozpětí.

a)   Výroba, kapacita a využití kapacity

| (66) | Výroba příslušného výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období zvýšila o 5 % a výrobní kapacita rovněž vzrostla o 3 % ve snaze využít zvýšené spotřeby. Využití kapacity v posuzovaném období mírně vzrostlo o 2 %. | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba v tunách (rozpětí) | 260 000-280 000 | 265 000-285 000 | 270 000-290 000 | 275 000-295 000 |
| Výroba (index) | 100 | 99 | 102 | 105 |
| Výrobní kapacita v tunách
  (rozpětí) | 315 000-335 000 | 315 000-335 000 | 320 000-340 000 | 320 000-340 000 |
| Výrobní kapacita (index) | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Využití kapacity (index) | 100 | 99 | 99 | 102 |

(66)

Výroba příslušného výrobního odvětví Společenství se v posuzovaném období zvýšila o 5 % a výrobní kapacita rovněž vzrostla o 3 % ve snaze využít zvýšené spotřeby. Využití kapacity v posuzovaném období mírně vzrostlo o 2 %.

2004

2005

2006

OŠ

Výroba v tunách (rozpětí)

260 000-280 000

265 000-285 000

270 000-290 000

275 000-295 000

Výroba (index)

100

99

102

105

Výrobní kapacita v tunách

(rozpětí)

315 000-335 000

315 000-335 000

320 000-340 000

320 000-340 000

Výrobní kapacita (index)

100

100

103

103

Využití kapacity (index)

100

99

99

102

b)   Objem prodeje a podíl na trhu Společenství

| (67) | Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství zahrnuje pouze dva výrobce a trh Společenství s kyselinou citronovou je zásobován pouze ze tří zdrojů (výrobní odvětví Společenství, ČLR, Izrael), jsou údaje týkající se podílu na trhu uvedeny ve formě indexů, aby byla v souladu s článkem 19 základního nařízení zachována důvěrnost údajů předložených výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství zahrnuje pouze dva výrobce a trh Společenství s kyselinou citronovou je zásobován pouze ze tří zdrojů (výrobní odvětví Společenství, ČLR, Izrael), jsou údaje týkající se podílu na trhu uvedeny ve formě indexů, aby byla v souladu s článkem 19 základního nařízení zachována důvěrnost údajů předložených výrobním odvětvím Společenství.

| (68) | Následující tabulka ukazuje výsledky výrobního odvětví Společenství ve vztahu k jeho prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství. Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství ze strany výrobního odvětví Společenství vzrostl od roku 2004 do období šetření o 5 %. Na to je třeba pohlížet v souvislosti s 15 % nárůstem spotřeby ve Společenství. Vzhledem k těmto okolnostem podíl výrobního odvětví Společenství na trhu od roku 2004 do období šetření stále klesal a celkově byl v období šetření nižší o pět procentních bodů.









  Výrobní odvětví Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (index) | 100 | 98 | 99 | 105 |
| Podíl na trhu (index) | 100 | 99 | 94 | 91 |

(68)

Následující tabulka ukazuje výsledky výrobního odvětví Společenství ve vztahu k jeho prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství. Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství ze strany výrobního odvětví Společenství vzrostl od roku 2004 do období šetření o 5 %. Na to je třeba pohlížet v souvislosti s 15 % nárůstem spotřeby ve Společenství. Vzhledem k těmto okolnostem podíl výrobního odvětví Společenství na trhu od roku 2004 do období šetření stále klesal a celkově byl v období šetření nižší o pět procentních bodů.

Výrobní odvětví Společenství

2004

2005

2006

OŠ

Objem prodeje (index)

100

98

99

105

Podíl na trhu (index)

100

99

94

91

| (69) | Jednotkové prodejní ceny se vyvíjely takto: | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotkové ceny v EUR
  (rozpětí) | 750-850 | 750-850 | 780-880 | 780-880 |
| Jednotkové ceny (index) | 100 | 100 | 102 | 103 |

(69)

Jednotkové prodejní ceny se vyvíjely takto:

2004

2005

2006

OŠ

Jednotkové ceny v EUR

(rozpětí)

750-850

750-850

780-880

780-880

Jednotkové ceny (index)

100

100

102

103

Tabulka ukazuje, že cena se během posuzovaného období lehce zvýšila o 3 %. Uvádí se, že hlavními surovinami pro výrobu kyseliny citronové jsou cukr/melasa nebo glukóza (získaná z obilovin). Výraznou část nákladů při výrobě kyseliny citronové tvoří navíc také energie. Celkový podíl energetických nákladů při výrobě kyseliny citronové tak dosahuje až 16 %, a proto lze za normálních okolností očekávat, že výrazná změna cen ropy a plynu bude mít přímý vliv na prodejní cenu kyseliny citronové.

| (70) | Bylo zjištěno, že ceny nejdůležitějších vstupů (cukr/melasa, glukóza a energie) na světovém trhu v průběhu posuzovaného období značně vzrostly, což vedlo k podstatně vyšším výrobním nákladům. Tento vývoj se neodrazil v prodejních cenách výrobního odvětví Společenství, jelikož ty se během téhož období zvýšily pouze o 3 %. Ve snaze neztratit své odběratele tak výrobní odvětví Společenství promítlo do cen pouze malou část svých vyšších nákladů. |
| --- | --- |

(70)

Bylo zjištěno, že ceny nejdůležitějších vstupů (cukr/melasa, glukóza a energie) na světovém trhu v průběhu posuzovaného období značně vzrostly, což vedlo k podstatně vyšším výrobním nákladům. Tento vývoj se neodrazil v prodejních cenách výrobního odvětví Společenství, jelikož ty se během téhož období zvýšily pouze o 3 %. Ve snaze neztratit své odběratele tak výrobní odvětví Společenství promítlo do cen pouze malou část svých vyšších nákladů.

c)   Zásoby

| (71) | Číselné údaje uvedené níže představují objem zásob na konci každého období. Úroveň zásob se vzhledem ke snaze vyhovět vzrůstající poptávce na trhu snížila o 28 %. | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby v tunách (rozpětí) | 20 000-25 000 | 20 000-25 000 | 20 000-25 000 | 15 000-20 000 |
| Zásoby (index) | 100 | 98 | 97 | 72 |

(71)

Číselné údaje uvedené níže představují objem zásob na konci každého období. Úroveň zásob se vzhledem ke snaze vyhovět vzrůstající poptávce na trhu snížila o 28 %.

2004

2005

2006

OŠ

Zásoby v tunách (rozpětí)

20 000-25 000

20 000-25 000

20 000-25 000

15 000-20 000

Zásoby (index)

100

98

97

72

d)   Investice a schopnost získat kapitál

| (72) | Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období prudce poklesly a v období šetření se omezovaly pouze na údržbu. | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (index) | 100 | 81 | 82 | 79 |

(72)

Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období prudce poklesly a v období šetření se omezovaly pouze na údržbu.

2004

2005

2006

OŠ

Investice (index)

100

81

82

79

e)   Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok

| (73) | Vzhledem k velmi vysokým a mimořádným nákladům na restrukturalizaci, které vznikly jednomu z výrobců ve Společenství, se nepovažovalo za vhodné zjišťovat ziskovost na základě čistého zisku před zdaněním. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto stanovila pomocí provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procento obratu z tohoto prodeje. | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost z prodeje v ES
  (rozpětí) | 0 %-10 % | 0 %-10 % | (–10 %)-0 % | (–10 %)-0 % |
| Ziskovost z prodeje v ES
  (index) | 100 | 141 | – 126 | – 166 |
| Návratnost celkových investic (rozpětí) | (–10 %)-0 % | 0 %-10 % | (–10 %)-0 % | (–15 %)-(–5 %) |
| Návratnost celkových investic (index) | – 100 | 124 | –75 | – 175 |
| Peněžní tok (index) | 100 | 133 | 70 | 61 |

(73)

Vzhledem k velmi vysokým a mimořádným nákladům na restrukturalizaci, které vznikly jednomu z výrobců ve Společenství, se nepovažovalo za vhodné zjišťovat ziskovost na základě čistého zisku před zdaněním. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto stanovila pomocí provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procento obratu z tohoto prodeje.

2004

2005

2006

OŠ

Ziskovost z prodeje v ES

(rozpětí)

0 %-10 %

0 %-10 %

(–10 %)-0 %

(–10 %)-0 %

Ziskovost z prodeje v ES

(index)

100

141

– 126

– 166

Návratnost celkových investic (rozpětí)

(–10 %)-0 %

0 %-10 %

(–10 %)-0 %

(–15 %)-(–5 %)

Návratnost celkových investic (index)

– 100

124

–75

– 175

Peněžní tok (index)

100

133

70

61

| (74) | V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně zhoršila. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením provozního zisku z obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty základního majetku přiřazeného k obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel podobně jako ziskovost, tzn. že v průběhu posuzovaného období došlo k jeho výraznému snížení. Pokud jde o peněžní tok, byl zjištěn podobný negativní trend, který vyústil ve velmi výrazné celkové horšení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření. |
| --- | --- |

(74)

V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně zhoršila. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením provozního zisku z obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty základního majetku přiřazeného k obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel podobně jako ziskovost, tzn. že v průběhu posuzovaného období došlo k jeho výraznému snížení. Pokud jde o peněžní tok, byl zjištěn podobný negativní trend, který vyústil ve velmi výrazné celkové horšení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.

f)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (75) | Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s obdobným výrobkem se mezi rokem 2004 a obdobím šetření snížil o 9 %. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance poklesly o 11 %. | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (index) | 100 | 93 | 92 | 91 |
| Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (index) | 100 | 90 | 88 | 89 |
| Produktivita (index) | 100 | 106 | 112 | 115 |

(75)

Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s obdobným výrobkem se mezi rokem 2004 a obdobím šetření snížil o 9 %. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance poklesly o 11 %.

2004

2005

2006

OŠ

Počet zaměstnanců (index)

100

93

92

91

Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (index)

100

90

88

89

Produktivita (index)

100

106

112

115

| (76) | Restrukturalizační snahy zaměřené na snížení výrobních nákladů, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly k vyšší produktivitě na jednoho pracovníka (15 % zvýšení v průběhu posuzovaného období). Lze tedy konstatovat, že se výrobnímu odvětví Společenství v posuzovaném období podařilo dosáhnout velmi výrazného pokroku, pokud jde o efektivitu nákladů. |
| --- | --- |

(76)

Restrukturalizační snahy zaměřené na snížení výrobních nákladů, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly k vyšší produktivitě na jednoho pracovníka (15 % zvýšení v průběhu posuzovaného období). Lze tedy konstatovat, že se výrobnímu odvětví Společenství v posuzovaném období podařilo dosáhnout velmi výrazného pokroku, pokud jde o efektivitu nákladů.

g)   Výše dumpingového rozpětí

| (77) | Pokud jde o vliv velikosti současných dumpingových rozpětí, který je dán objemem a cenami dovozu z dotčené země, na výrobní odvětví Společenství, nelze tento vliv považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o vliv velikosti současných dumpingových rozpětí, který je dán objemem a cenami dovozu z dotčené země, na výrobní odvětví Společenství, nelze tento vliv považovat za zanedbatelný.

h)   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (78) | Pro nedostatek jakýchkoli informací o dumpingu v období před situací hodnocenou v rámci stávajícího řízení se tato otázka považuje za bezpředmětnou. |
| --- | --- |

(78)

Pro nedostatek jakýchkoli informací o dumpingu v období před situací hodnocenou v rámci stávajícího řízení se tato otázka považuje za bezpředmětnou.

5.   Závěr o újmě

| (79) | Během posuzovaného období se řada ukazatelů újmy vyvíjela zdánlivě pozitivně: výrobnímu odvětví Společenství se ve snaze zlepšit svou efektivitu podařilo zvýšit objem prodeje a výroby, výrobní kapacitu, využití kapacity a produktivitu a současně snížit zásoby a roční mzdové náklady. |
| --- | --- |

(79)

Během posuzovaného období se řada ukazatelů újmy vyvíjela zdánlivě pozitivně: výrobnímu odvětví Společenství se ve snaze zlepšit svou efektivitu podařilo zvýšit objem prodeje a výroby, výrobní kapacitu, využití kapacity a produktivitu a současně snížit zásoby a roční mzdové náklady.

| (80) | Vzhledem k vyšší spotřebě se však jeho podíl na trhu v průběhu posuzovaného období zmenšil o 9 %. Také vývoj finančních ukazatelů byl negativní: ziskovost se neustále snižovala. Návratnost investic a situace peněžního toku se též vyvíjely negativně. Důvodem tohoto vývoje bylo, že se podstatný nárůst cen surovin pouze částečně odrazil v prodejních cenách obdobného výrobku. Malé zvýšení prodejních cen nestačilo k tomu, aby si výrobní odvětví Společenství udrželo ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k vyšší spotřebě se však jeho podíl na trhu v průběhu posuzovaného období zmenšil o 9 %. Také vývoj finančních ukazatelů byl negativní: ziskovost se neustále snižovala. Návratnost investic a situace peněžního toku se též vyvíjely negativně. Důvodem tohoto vývoje bylo, že se podstatný nárůst cen surovin pouze částečně odrazil v prodejních cenách obdobného výrobku. Malé zvýšení prodejních cen nestačilo k tomu, aby si výrobní odvětví Společenství udrželo ziskové rozpětí.

| (81) | Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (82) | Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu, jež může být považována za podstatnou. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(82)

Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu, jež může být považována za podstatnou. Přezkoumány byly i známé činitele jiné než dumpingový dovoz, které mohly ve stejnou dobu poškodit výrobní odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (83) | Významný nárůst objemu dumpingového dovozu mezi rokem 2004 a obdobím šetření o 37 % a jeho příslušného podílu na trhu Společenství, tj. o 7 procentních bodů, jakož i zjištěné značné cenové podbízení (v období šetření mezi 15 % a 21 %) se časově shodují se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, zatímco průměrné ceny všech vyvážejících výrobců v ČLR se snížily o 6 %. |
| --- | --- |

(83)

Významný nárůst objemu dumpingového dovozu mezi rokem 2004 a obdobím šetření o 37 % a jeho příslušného podílu na trhu Společenství, tj. o 7 procentních bodů, jakož i zjištěné značné cenové podbízení (v období šetření mezi 15 % a 21 %) se časově shodují se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, zatímco průměrné ceny všech vyvážejících výrobců v ČLR se snížily o 6 %.

| (84) | Výsledkem těchto nekalých cenových praktik u dumpingového dovozu z ČLR proto bylo snížení cen na trhu Společenství a to, že výrobní odvětví Společenství ztratilo z důvodu dumpingového dovozu určitý podíl na trhu. Ve snaze zabránit ještě větší ztrátě podílu na trhu nebylo výrobní odvětví Společenství schopno přenést zvýšené ceny vstupů na odběratele do takové míry, která by mu umožnila zachovat ziskovost. |
| --- | --- |

(84)

Výsledkem těchto nekalých cenových praktik u dumpingového dovozu z ČLR proto bylo snížení cen na trhu Společenství a to, že výrobní odvětví Společenství ztratilo z důvodu dumpingového dovozu určitý podíl na trhu. Ve snaze zabránit ještě větší ztrátě podílu na trhu nebylo výrobní odvětví Společenství schopno přenést zvýšené ceny vstupů na odběratele do takové míry, která by mu umožnila zachovat ziskovost.

| (85) | Vzhledem k tomu, že byla jednoznačně zjištěna časová souvislost mezi nárůstem dumpingového dovozu se značným cenovým podbízením na jedné straně a snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství a zhoršením ostatních finančních ukazatelů na straně druhé, byl přijat předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál v situaci působící újmu výrobnímu odvětví Společenství rozhodující úlohu. |
| --- | --- |

(85)

Vzhledem k tomu, že byla jednoznačně zjištěna časová souvislost mezi nárůstem dumpingového dovozu se značným cenovým podbízením na jedné straně a snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství a zhoršením ostatních finančních ukazatelů na straně druhé, byl přijat předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál v situaci působící újmu výrobnímu odvětví Společenství rozhodující úlohu.

3.   Účinek jiných faktorů

a)   Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR

| (86) | Podle údajů Eurostatu je hlavní třetí zemí, z níž se kyselina citronová dováží, Izrael. Podíl na trhu, který představuje dovoz z Izraele, je však omezený a během posuzovaného období se snižoval, a to z 5 % v roce 2004 na pouhá 3 % v období šetření. Kromě toho jsou průměrné ceny u dovozu z Izraele na téže úrovni jako ceny ve Společenství a během posuzovaného období je dokonce převýšily.









  Průměrná cena (v EUR) | 2004 | 2005 | 2006 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izrael | 807 | 788 | 865 | 839 |
| Index (2004 = 100) | 100 | 98 | 107 | 104 |

(86)

Podle údajů Eurostatu je hlavní třetí zemí, z níž se kyselina citronová dováží, Izrael. Podíl na trhu, který představuje dovoz z Izraele, je však omezený a během posuzovaného období se snižoval, a to z 5 % v roce 2004 na pouhá 3 % v období šetření. Kromě toho jsou průměrné ceny u dovozu z Izraele na téže úrovni jako ceny ve Společenství a během posuzovaného období je dokonce převýšily.

Průměrná cena (v EUR)

2004

2005

2006

OŠ

Izrael

807

788

865

839

Index (2004 = 100)

100

98

107

104

| (87) | Kromě dovozu z Izraele je dovoz z ostatních zemí zanedbatelný. Vzhledem ke zjištěním týkajícím se tohoto dovozu lze dospět k předběžnému závěru, že dovoz z jiných zemí než z ČLR nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(87)

Kromě dovozu z Izraele je dovoz z ostatních zemí zanedbatelný. Vzhledem ke zjištěním týkajícím se tohoto dovozu lze dospět k předběžnému závěru, že dovoz z jiných zemí než z ČLR nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

b)   Zvýšení nákladů na suroviny v důsledku reformy trhu s cukrem v EU

| (88) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla spojena s nárůstem ceny cukru, který se používá jako hlavní surovina pro výrobu obdobného výrobku, v důsledku reformy režimu cukru v EU a následného zrušení výrobní náhrady poskytované chemickému průmyslu. |
| --- | --- |

(88)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla spojena s nárůstem ceny cukru, který se používá jako hlavní surovina pro výrobu obdobného výrobku, v důsledku reformy režimu cukru v EU a následného zrušení výrobní náhrady poskytované chemickému průmyslu.

| (89) | V tomto ohledu se uvádí, že jeden výrobce ve Společenství používá jako hlavní surovinu převážně melasu, jíž se výrobní náhrady nikdy netýkaly, přestože se na ni formálně vztahuje společná zemědělská politika pro cukr. |
| --- | --- |

(89)

V tomto ohledu se uvádí, že jeden výrobce ve Společenství používá jako hlavní surovinu převážně melasu, jíž se výrobní náhrady nikdy netýkaly, přestože se na ni formálně vztahuje společná zemědělská politika pro cukr.

| (90) | Z šetření vyplynulo, že vzhledem k používání cukru jako suroviny mělo výrobní odvětví Společenství nárok na výrobní náhradu v rámci společné organizace trhu s cukrem, která by pomohla zachovat jeho konkurenceschopnost na světovém trhu. Výrobní náhrada odpovídala rozdílu mezi intervenční cenou cukru v EU a cenou cukru na světovém trhu, s připočtením paušální částky odpovídající přepravním nákladům na vývoz cukru Společenství. Výrobnímu odvětví Společenství tak byl cukr dodáván za ceny na světovém trhu. |
| --- | --- |

(90)

Z šetření vyplynulo, že vzhledem k používání cukru jako suroviny mělo výrobní odvětví Společenství nárok na výrobní náhradu v rámci společné organizace trhu s cukrem, která by pomohla zachovat jeho konkurenceschopnost na světovém trhu. Výrobní náhrada odpovídala rozdílu mezi intervenční cenou cukru v EU a cenou cukru na světovém trhu, s připočtením paušální částky odpovídající přepravním nákladům na vývoz cukru Společenství. Výrobnímu odvětví Společenství tak byl cukr dodáván za ceny na světovém trhu.

| (91) | Od července 2006 byl tento systém reformován a ochrana odvětví cukru byla omezena. Podle nového systému stanoveného v nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (3) je zaprvé chemický průmysl oprávněn volně jednat o množstvích a cenách průmyslového cukru s výrobci cukru a pěstiteli cukrové řepy, což znamená, že v tomto odvětví bylo upuštěno od metody referenčních cen a od kvót. Zadruhé může výrobní odvětví Společenství nakupovat na světovém trhu určitá množství průmyslového cukru osvobozená od cla. A konečně v případě, že nebude dostupný žádný cukr za cenu odpovídající ceně cukru na světovém trhu, bude chemický průmysl oprávněn žádat o poskytnutí výrobní náhrady. Přestože toto ustanovení o výrobních náhradách stále existuje, nebylo od července 2006 použito. To lze považovat za jasnou známku toho, že bylo dostupné dostatečné množství cukru za ceny na světovém trhu. |
| --- | --- |

(91)

Od července 2006 byl tento systém reformován a ochrana odvětví cukru byla omezena. Podle nového systému stanoveného v nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (3) je zaprvé chemický průmysl oprávněn volně jednat o množstvích a cenách průmyslového cukru s výrobci cukru a pěstiteli cukrové řepy, což znamená, že v tomto odvětví bylo upuštěno od metody referenčních cen a od kvót. Zadruhé může výrobní odvětví Společenství nakupovat na světovém trhu určitá množství průmyslového cukru osvobozená od cla. A konečně v případě, že nebude dostupný žádný cukr za cenu odpovídající ceně cukru na světovém trhu, bude chemický průmysl oprávněn žádat o poskytnutí výrobní náhrady. Přestože toto ustanovení o výrobních náhradách stále existuje, nebylo od července 2006 použito. To lze považovat za jasnou známku toho, že bylo dostupné dostatečné množství cukru za ceny na světovém trhu.

| (92) | Analýza navíc ukázala, že v závislosti na rozdělení surovin používaných ve výrobním odvětví Společenství k výrobě obdobného výrobku představoval cukr 6 až 21 % výrobních nákladů (rozpětí se udává z důvodu ochrany důvěrných informací) v období leden–červen 2006 a toto číslo se v průběhu období šetření nezvýšilo více než ceny cukru na světovém trhu. |
| --- | --- |

(92)

Analýza navíc ukázala, že v závislosti na rozdělení surovin používaných ve výrobním odvětví Společenství k výrobě obdobného výrobku představoval cukr 6 až 21 % výrobních nákladů (rozpětí se udává z důvodu ochrany důvěrných informací) v období leden–červen 2006 a toto číslo se v průběhu období šetření nezvýšilo více než ceny cukru na světovém trhu.

| (93) | Šetření tudíž prokázalo, že reforma trhu s cukrem neměla závažný dopad na náklady výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(93)

Šetření tudíž prokázalo, že reforma trhu s cukrem neměla závažný dopad na náklady výrobního odvětví Společenství.

| (94) | Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že reforma trhu s cukrem nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(94)

Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že reforma trhu s cukrem nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo odvětví Společenství.

c)   Zvýšení cen energie

| (95) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, souvisela se zvýšenými náklady na energii. |
| --- | --- |

(95)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, souvisela se zvýšenými náklady na energii.

| (96) | V tomto ohledu se uvádí, že výroba kyseliny citronové je energeticky náročná a celkový podíl energetických nákladů při výrobě dosahuje až 16 % (viz 69. bod odůvodnění). Náklady na energii se v průběhu posuzovaného období relativně mírně zvýšily a tato skutečnost se odrazila ve výrobních nákladech. |
| --- | --- |

(96)

V tomto ohledu se uvádí, že výroba kyseliny citronové je energeticky náročná a celkový podíl energetických nákladů při výrobě dosahuje až 16 % (viz 69. bod odůvodnění). Náklady na energii se v průběhu posuzovaného období relativně mírně zvýšily a tato skutečnost se odrazila ve výrobních nákladech.

| (97) | V každém případě však na finanční situaci výrobního odvětví Společenství nemělo negativní dopad samotné zvýšení nákladů na energii, ale neschopnost přenést tyto zvýšené energetické náklady v potřebné míře na odběratele z důvodu poklesu cen způsobeného značným objemem dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(97)

V každém případě však na finanční situaci výrobního odvětví Společenství nemělo negativní dopad samotné zvýšení nákladů na energii, ale neschopnost přenést tyto zvýšené energetické náklady v potřebné míře na odběratele z důvodu poklesu cen způsobeného značným objemem dumpingového dovozu.

| (98) | Dále bylo uváděno, že zvýšené ceny energie se mohly nepřímo dotknout výroby kyseliny citronové, jelikož evropské výrobní odvětví kyseliny citronové mohlo soutěžit s odvětvím biopaliv, pokud jde o sacharidy, které představují jednu ze složek používaných pro výrobu kyseliny citronové. Vzhledem ke zvyšující se poptávce po energii, a tudíž i po biopalivech, mohli být výrobci biopaliv schopni za tyto sacharidy (tj. cukr, zbytkovou melasu, glukózu) zaplatit více. To by pro výrobní odvětví Společenství znamenalo zvýšení nákladů na tyto sacharidy. Jak však ukázala analýza výrobních nákladů výrobního odvětví Společenství (viz 69. a 92. bod odůvodnění), nedošlo k žádnému zvýšení výrobních nákladů u cukru nebo melasy, které by nesouviselo s všeobecným zvýšením cen cukru na světovém trhu. Proto nebylo možné stanovit, že odvětví biopaliv nepřímo ovlivnilo výrobce kyseliny citronové. Tento argument byl tudíž zamítnut. |
| --- | --- |

(98)

Dále bylo uváděno, že zvýšené ceny energie se mohly nepřímo dotknout výroby kyseliny citronové, jelikož evropské výrobní odvětví kyseliny citronové mohlo soutěžit s odvětvím biopaliv, pokud jde o sacharidy, které představují jednu ze složek používaných pro výrobu kyseliny citronové. Vzhledem ke zvyšující se poptávce po energii, a tudíž i po biopalivech, mohli být výrobci biopaliv schopni za tyto sacharidy (tj. cukr, zbytkovou melasu, glukózu) zaplatit více. To by pro výrobní odvětví Společenství znamenalo zvýšení nákladů na tyto sacharidy. Jak však ukázala analýza výrobních nákladů výrobního odvětví Společenství (viz 69. a 92. bod odůvodnění), nedošlo k žádnému zvýšení výrobních nákladů u cukru nebo melasy, které by nesouviselo s všeobecným zvýšením cen cukru na světovém trhu. Proto nebylo možné stanovit, že odvětví biopaliv nepřímo ovlivnilo výrobce kyseliny citronové. Tento argument byl tudíž zamítnut.

| (99) | Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že důsledky zvýšení energetických nákladů nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(99)

Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že důsledky zvýšení energetických nákladů nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo odvětví Společenství.

d)   Cenový kartel výrobního odvětví Společenství

| (100) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztrátu podílu na trhu si evropští výrobci způsobili sami z důvodu kartelové dohody o kyselině citronové (1991–1995), jíž se účastnili žadatel i druhý evropský výrobce (v předchozím vlastnictví). Uvádějí, že z důvodu chování narušujícího hospodářskou soutěž byly prodejní ceny uměle udržovány na vysoké úrovni a umožnily čínským výrobcům vstoupit na trh. Analýza statistik ukazuje, že dovoz čínské kyseliny citronové značně vzrostl v letech 1998–1999 (o 64 %) a ještě více v letech 2002–2004 (o 137 %), několik let po skončení kartelové dohody. |
| --- | --- |

(100)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztrátu podílu na trhu si evropští výrobci způsobili sami z důvodu kartelové dohody o kyselině citronové (1991–1995), jíž se účastnili žadatel i druhý evropský výrobce (v předchozím vlastnictví). Uvádějí, že z důvodu chování narušujícího hospodářskou soutěž byly prodejní ceny uměle udržovány na vysoké úrovni a umožnily čínským výrobcům vstoupit na trh. Analýza statistik ukazuje, že dovoz čínské kyseliny citronové značně vzrostl v letech 1998–1999 (o 64 %) a ještě více v letech 2002–2004 (o 137 %), několik let po skončení kartelové dohody.

| (101) | Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že důsledky chování narušujícího hospodářskou soutěž, na němž se výrobní odvětví Společenství podílelo, nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(101)

Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že důsledky chování narušujícího hospodářskou soutěž, na němž se výrobní odvětví Společenství podílelo, nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo odvětví Společenství.

e)   Měnové výkyvy

| (102) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že devalvace amerického dolaru vůči euru zvýhodnila dovoz kyseliny citronové do Evropského společenství. |
| --- | --- |

(102)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že devalvace amerického dolaru vůči euru zvýhodnila dovoz kyseliny citronové do Evropského společenství.

| (103) | Mezi rokem 2004 a koncem období šetření ztratil americký dolar 6,01 % své hodnoty vůči euru. Ani cenový vývoj ve výrobním odvětví Společenství ani objem dovozu z dotčené země nebo z jiných třetích zemí neodrážejí tuto poměrně nízkou devalvaci amerického dolaru vůči euru. |
| --- | --- |

(103)

Mezi rokem 2004 a koncem období šetření ztratil americký dolar 6,01 % své hodnoty vůči euru. Ani cenový vývoj ve výrobním odvětví Společenství ani objem dovozu z dotčené země nebo z jiných třetích zemí neodrážejí tuto poměrně nízkou devalvaci amerického dolaru vůči euru.

| (104) | Devalvaci amerického dolaru vůči euru je proto třeba považovat za zanedbatelnou a nelze ji pokládat za hlavní příčinu ztráty podílu na trhu, jež postihla výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(104)

Devalvaci amerického dolaru vůči euru je proto třeba považovat za zanedbatelnou a nelze ji pokládat za hlavní příčinu ztráty podílu na trhu, jež postihla výrobní odvětví Společenství.

| (105) | Navíc je třeba připomenout, že úkolem šetření je posoudit, zda dumpingový dovoz (z hlediska cen a objemů) způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, nebo zda tuto podstatnou újmu způsobily jiné činitele. Co se týče cen, čl. 3 odst. 6 základního nařízení v tomto ohledu stanoví, že je třeba doložit, že ceny dumpingového dovozu působí újmu. To znamená, že se pouze odkazuje na rozdíly ve výši cen a nepožaduje se analýza činitelů, které výši cen ovlivňují. |
| --- | --- |

(105)

Navíc je třeba připomenout, že úkolem šetření je posoudit, zda dumpingový dovoz (z hlediska cen a objemů) způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, nebo zda tuto podstatnou újmu způsobily jiné činitele. Co se týče cen, čl. 3 odst. 6 základního nařízení v tomto ohledu stanoví, že je třeba doložit, že ceny dumpingového dovozu působí újmu. To znamená, že se pouze odkazuje na rozdíly ve výši cen a nepožaduje se analýza činitelů, které výši cen ovlivňují.

| (106) | I když se však přihlédne k výkyvům v kursu amerického dolaru a eura mezi rokem 2004 a obdobím šetření a i když se vezme v úvahu skutečnost, že veškerý prodej na vývoz do Společenství se uskutečňoval v amerických dolarech, stále zde existuje více než 10 % cenové podbízení. |
| --- | --- |

(106)

I když se však přihlédne k výkyvům v kursu amerického dolaru a eura mezi rokem 2004 a obdobím šetření a i když se vezme v úvahu skutečnost, že veškerý prodej na vývoz do Společenství se uskutečňoval v amerických dolarech, stále zde existuje více než 10 % cenové podbízení.

| (107) | Z toho důvodu byl učiněn předběžný závěr, že zhodnocení eura vůči americkému dolaru nebylo takové, aby narušilo příčinnou souvislost mezi zjištěnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství a příslušným dovozem, a tvrzení proto bylo odmítnuto. |
| --- | --- |

(107)

Z toho důvodu byl učiněn předběžný závěr, že zhodnocení eura vůči americkému dolaru nebylo takové, aby narušilo příčinnou souvislost mezi zjištěnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství a příslušným dovozem, a tvrzení proto bylo odmítnuto.

4.   Závěr o příčinné souvislosti

| (108) | Výše uvedená analýza tedy prokázala, že v průběhu posuzovaného období došlo k výraznému zvýšení objemu dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu, stejně jako ke značnému poklesu prodejních cen a vysoké míře cenového podbízení v období šetření. Toto zvýšení podílu levného dovozu souviselo se snížením podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, propadem cen a poklesem ziskovosti. |
| --- | --- |

(108)

Výše uvedená analýza tedy prokázala, že v průběhu posuzovaného období došlo k výraznému zvýšení objemu dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu, stejně jako ke značnému poklesu prodejních cen a vysoké míře cenového podbízení v období šetření. Toto zvýšení podílu levného dovozu souviselo se snížením podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, propadem cen a poklesem ziskovosti.

| (109) | Na druhé straně z přezkoumání ostatních faktorů, které mohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu, vyplynulo, že žádný z nich nemohl mít výrazný negativní vliv. |
| --- | --- |

(109)

Na druhé straně z přezkoumání ostatních faktorů, které mohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu, vyplynulo, že žádný z nich nemohl mít výrazný negativní vliv.

| (110) | Na základě zmíněné analýzy, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingového dovozu, byl proto učiněn předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(110)

Na základě zmíněné analýzy, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingového dovozu, byl proto učiněn předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

| (111) | Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Společenství. Z tohoto důvodu a v souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zvažovala pravděpodobný dopad opatření na všechny zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(111)

Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Společenství. Z tohoto důvodu a v souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zvažovala pravděpodobný dopad opatření na všechny zúčastněné strany.

1.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (112) | Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, tvoří výrobní odvětví Společenství dvě společnosti s výrobními závody v Rakousku a v Belgii, které v souvislosti s obdobným výrobkem zaměstnávají řádově 500 až 600 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy. Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(112)

Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, tvoří výrobní odvětví Společenství dvě společnosti s výrobními závody v Rakousku a v Belgii, které v souvislosti s obdobným výrobkem zaměstnávají řádově 500 až 600 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy. Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství.

| (113) | Pokud by však antidumpingová opatření nebyla přijata, je pravděpodobné, že negativní tendence ve vývoji finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, zejména ziskovosti, bude pokračovat i nadále. Výrobní odvětví Společenství by tak nadále ztrácelo podíl na trhu, protože by nebylo schopno přizpůsobit se tržním cenám dovozu z ČLR uměle udržovaným na nízké úrovni. Pravděpodobným výsledkem by proto bylo snižování výroby a investic, uzavírání některých výrobních kapacit a pokles počtu pracovních míst ve Společenství. |
| --- | --- |

(113)

Pokud by však antidumpingová opatření nebyla přijata, je pravděpodobné, že negativní tendence ve vývoji finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, zejména ziskovosti, bude pokračovat i nadále. Výrobní odvětví Společenství by tak nadále ztrácelo podíl na trhu, protože by nebylo schopno přizpůsobit se tržním cenám dovozu z ČLR uměle udržovaným na nízké úrovni. Pravděpodobným výsledkem by proto bylo snižování výroby a investic, uzavírání některých výrobních kapacit a pokles počtu pracovních míst ve Společenství.

| (114) | V tomto ohledu stojí za to připomenout, že od roku 2004 ukončili činnost tři výrobci kyseliny citronové ve Společenství. |
| --- | --- |

(114)

V tomto ohledu stojí za to připomenout, že od roku 2004 ukončili činnost tři výrobci kyseliny citronové ve Společenství.

| (115) | Závěrem lze říci, že uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství pomohlo zotavit se z účinků zjištěného dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(115)

Závěrem lze říci, že uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství pomohlo zotavit se z účinků zjištěného dumpingu působícího újmu.

2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (116) | Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, představovali čtyři dovozci zařazení do vzorku, kteří zaslali vyplněné dotazníky, přibližně 36 % dovozu dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. Jeden z dovozců zařazených do vzorku nebyl schopen poskytnout požadované informace. Na dotazník, který zaslal, proto nebyl brán zřetel. Zbývající tři vyplněné dotazníky byly ověřeny na místě. |
| --- | --- |

(116)

Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, představovali čtyři dovozci zařazení do vzorku, kteří zaslali vyplněné dotazníky, přibližně 36 % dovozu dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. Jeden z dovozců zařazených do vzorku nebyl schopen poskytnout požadované informace. Na dotazník, který zaslal, proto nebyl brán zřetel. Zbývající tři vyplněné dotazníky byly ověřeny na místě.

| (117) | Souhrnný podíl, který kyselina citronová představovala na celkovém obratu činnosti těchto dovozců, byl velmi malý. Průměrně se k dovozu kyseliny citronové z ČLR vázalo asi 1 % činnosti těchto dovozců, což je nicméně považováno za významný doplněk jejich sortimentu výrobků. Někteří dovozci nakupují prošetřovaný výrobek nejen v ČLR, ale také z jiných zdrojů v rámci Společenství i mimo něj, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí dosažené dovozci zařazenými do vzorku, pokud jde o obchod s kyselinou citronovou, činí přibližně 4,4 %. |
| --- | --- |

(117)

Souhrnný podíl, který kyselina citronová představovala na celkovém obratu činnosti těchto dovozců, byl velmi malý. Průměrně se k dovozu kyseliny citronové z ČLR vázalo asi 1 % činnosti těchto dovozců, což je nicméně považováno za významný doplněk jejich sortimentu výrobků. Někteří dovozci nakupují prošetřovaný výrobek nejen v ČLR, ale také z jiných zdrojů v rámci Společenství i mimo něj, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí dosažené dovozci zařazenými do vzorku, pokud jde o obchod s kyselinou citronovou, činí přibližně 4,4 %.

| (118) | Dovozci ve Společenství s uložením opatření nesouhlasí. Spolupracující dovozci argumentovali tím, že uložení opatření vážně poškodí jejich činnost, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na uživatele. V tomto ohledu by uvalení antidumpingového cla na dovoz z ČLR vedlo nejspíše k úpravě tržních cen směrem nahoru. Účinek cel by s největší pravděpodobností v souhrnném hospodářském výsledku dovozců zanikl, jelikož kyselina citronová představuje pouze zlomek jejich celkového obratu. Významné cenové podbízení, zjištěné i po úpravě cen CIF na hranici Společenství tak, aby zahrnovaly náklady vzniklé po dovozu, rovněž dává tušit, že zde existuje prostor pro navýšení cen. Nelze proto vyloučit, že dovozci mohou přenést část cel na své odběratele v odvětví výroby potravin a nápojů. Vzhledem k omezenému podílu prodeje tohoto výrobku v rámci činnosti dovozců a k ziskovému rozpětí dosahovanému v současné době jak celkově, tak i pouze s ohledem na prodej kyseliny citronové, se v každém případě očekává, že prozatímně stanovené clo nebude mít na finanční situaci těchto hospodářských subjektů podstatný vliv. |
| --- | --- |

(118)

Dovozci ve Společenství s uložením opatření nesouhlasí. Spolupracující dovozci argumentovali tím, že uložení opatření vážně poškodí jejich činnost, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na uživatele. V tomto ohledu by uvalení antidumpingového cla na dovoz z ČLR vedlo nejspíše k úpravě tržních cen směrem nahoru. Účinek cel by s největší pravděpodobností v souhrnném hospodářském výsledku dovozců zanikl, jelikož kyselina citronová představuje pouze zlomek jejich celkového obratu. Významné cenové podbízení, zjištěné i po úpravě cen CIF na hranici Společenství tak, aby zahrnovaly náklady vzniklé po dovozu, rovněž dává tušit, že zde existuje prostor pro navýšení cen. Nelze proto vyloučit, že dovozci mohou přenést část cel na své odběratele v odvětví výroby potravin a nápojů. Vzhledem k omezenému podílu prodeje tohoto výrobku v rámci činnosti dovozců a k ziskovému rozpětí dosahovanému v současné době jak celkově, tak i pouze s ohledem na prodej kyseliny citronové, se v každém případě očekává, že prozatímně stanovené clo nebude mít na finanční situaci těchto hospodářských subjektů podstatný vliv.

| (119) | Dále se tvrdilo, že uložení cel by mohlo vést k monopolu dvou výrobců na trhu Společenství, jelikož by byla vyloučena konkurence třetích zemí. Některé zúčastněné strany vyjádřily obavy týkající se schopnosti evropských výrobců uspokojit stoupající poptávku v Evropě. Šetření ukázalo, že i kdyby výrobní odvětví Společenství plně využívalo svou kapacitu, bylo by v období šetření schopné vyhovět pouze 75 % evropské poptávky. Proto je třeba zdůraznit, že antidumpingová cla by neměla mít za následek zastavení veškerého dovozu, ale spíše opětovné nastolení rovných podmínek pro všechny. Dospělo se k předběžnému závěru, že spolu s dovozem z ostatních třetích zemí, např. Izraele, by měly být zajištěny dodávky v míře dostačující pro uspokojení poptávky ve Společenství. Po uložení prozatímních opatření však bude míra dovozu z Číny důkladně prozkoumána s cílem posoudit stav dodávek na trhu EU. |
| --- | --- |

(119)

Dále se tvrdilo, že uložení cel by mohlo vést k monopolu dvou výrobců na trhu Společenství, jelikož by byla vyloučena konkurence třetích zemí. Některé zúčastněné strany vyjádřily obavy týkající se schopnosti evropských výrobců uspokojit stoupající poptávku v Evropě. Šetření ukázalo, že i kdyby výrobní odvětví Společenství plně využívalo svou kapacitu, bylo by v období šetření schopné vyhovět pouze 75 % evropské poptávky. Proto je třeba zdůraznit, že antidumpingová cla by neměla mít za následek zastavení veškerého dovozu, ale spíše opětovné nastolení rovných podmínek pro všechny. Dospělo se k předběžnému závěru, že spolu s dovozem z ostatních třetích zemí, např. Izraele, by měly být zajištěny dodávky v míře dostačující pro uspokojení poptávky ve Společenství. Po uložení prozatímních opatření však bude míra dovozu z Číny důkladně prozkoumána s cílem posoudit stav dodávek na trhu EU.

| (120) | Ačkoli dovozci/distributoři s uložením opatření nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství na tom, aby se zamezilo nepoctivým a újmu působícím obchodním praktikám ČLR. |
| --- | --- |

(120)

Ačkoli dovozci/distributoři s uložením opatření nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství na tom, aby se zamezilo nepoctivým a újmu působícím obchodním praktikám ČLR.

3.   Zájem uživatelů

| (121) | Dotazník určený pro uživatele vyplnilo deset uživatelů. Všechny odpovědi byly neúplné a nemohly být proto zcela začleněny do analýzy, ačkoli z nich jasně vyplývá, že kyselina citronová se používá pro mnoho různých účelů, avšak pouze v malých množstvích. Jakékoli antidumpingové clo by tak na jejich celkové výrobní náklady nemělo významný vliv. Pouze jeden spolupracující uživatel uvedl, že uložení jakýchkoli opatření by mělo značný vliv na jeho podnikání, avšak neuvedl nic na podporu svého tvrzení. |
| --- | --- |

(121)

Dotazník určený pro uživatele vyplnilo deset uživatelů. Všechny odpovědi byly neúplné a nemohly být proto zcela začleněny do analýzy, ačkoli z nich jasně vyplývá, že kyselina citronová se používá pro mnoho různých účelů, avšak pouze v malých množstvích. Jakékoli antidumpingové clo by tak na jejich celkové výrobní náklady nemělo významný vliv. Pouze jeden spolupracující uživatel uvedl, že uložení jakýchkoli opatření by mělo značný vliv na jeho podnikání, avšak neuvedl nic na podporu svého tvrzení.

| (122) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na celkově nízkou míru spolupráce je proto nepravděpodobné, že by navrhovaná opatření situaci uživatelů ve Společenství podstatně ovlivnila. |
| --- | --- |

(122)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na celkově nízkou míru spolupráce je proto nepravděpodobné, že by navrhovaná opatření situaci uživatelů ve Společenství podstatně ovlivnila.

4.   Závěr o zájmu Společenství

| (123) | Účinky vyplývající ze zavedení opatření by měly výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby obnovilo ztracené objemy prodeje a znovu získalo ztracený podíl na trhu a dosáhlo lepší ziskovosti. Vzhledem k nepříznivé finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství existuje reálné riziko, že pokud nebudou opatření přijata, mohlo by ve výrobním odvětví Společenství dojít k uzavření výrobních zařízení a propouštění zaměstnanců. Obecně by ze zavedení opatření mohli mít prospěch i uživatelé ve Společenství v tom smyslu, že by nebyly ohroženy dodávky dostatečného množství kyseliny citronové, zatímco celkový nárůst nákupních cen kyseliny citronové by byl mírný. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují z hlediska zájmů Společenství žádné přesvědčivé důvody. |
| --- | --- |

(123)

Účinky vyplývající ze zavedení opatření by měly výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby obnovilo ztracené objemy prodeje a znovu získalo ztracený podíl na trhu a dosáhlo lepší ziskovosti. Vzhledem k nepříznivé finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství existuje reálné riziko, že pokud nebudou opatření přijata, mohlo by ve výrobním odvětví Společenství dojít k uzavření výrobních zařízení a propouštění zaměstnanců. Obecně by ze zavedení opatření mohli mít prospěch i uživatelé ve Společenství v tom smyslu, že by nebyly ohroženy dodávky dostatečného množství kyseliny citronové, zatímco celkový nárůst nákupních cen kyseliny citronové by byl mírný. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují z hlediska zájmů Společenství žádné přesvědčivé důvody.

G.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

| (124) | S ohledem na závěry týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství je třeba uložit prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(124)

S ohledem na závěry týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství je třeba uložit prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem.

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (125) | Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k tomu, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo přihlédnuto k tomu, že veškerá opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby před zdaněním realizovalo zisk, kterého by bylo možné v rozumné míře dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu. V tomto ohledu byl uplatněn cílový zisk ve výši 9 %, a to na základě zisku, jenž byl dosahován před podstatným zvýšením dovozu kyseliny citronové z Číny. |
| --- | --- |

(125)

Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k tomu, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo přihlédnuto k tomu, že veškerá opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby před zdaněním realizovalo zisk, kterého by bylo možné v rozumné míře dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu. V tomto ohledu byl uplatněn cílový zisk ve výši 9 %, a to na základě zisku, jenž byl dosahován před podstatným zvýšením dovozu kyseliny citronové z Číny.

2.   Prozatímní opatření

| (126) | S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že je třeba uvalit prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(126)

S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že je třeba uvalit prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné rozpětí újmy.

| (127) | Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce se jevilo jako vhodné stanovit clo pro zbývající společnosti, které na šetření nespolupracovaly, na úrovni nejvyššího cla uloženého společnostem spolupracujícím na šetření. Zbytkové clo se proto stanoví ve výši 49,3 %. |
| --- | --- |

(127)

Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce se jevilo jako vhodné stanovit clo pro zbývající společnosti, které na šetření nespolupracovaly, na úrovni nejvyššího cla uloženého společnostem spolupracujícím na šetření. Zbytkové clo se proto stanoví ve výši 49,3 %.

| (128) | Prozatímní antidumpingová cla by v důsledku toho měla být stanovena takto:






  Vývozci zařazení do vzorku | Navrhované antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Ltd Co. Ltd | 42,2 % |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd | 13,2 % |
| RZBC Co. | 43,2 % |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd. | 43,2 % |
| TTCA Co., Ltd. | 49,3 % |
| Yixing Union Biochemical | 38,8 % |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd | 43,2 % |
| Shanxi Ruicheng | 43,2 % |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd | 43,2 % |
| Všechny ostatní společnosti | 49,3 % |

(128)

Prozatímní antidumpingová cla by v důsledku toho měla být stanovena takto:

Vývozci zařazení do vzorku

Navrhované antidumpingové clo

Anhui BBCA Biochemical Ltd Co. Ltd

42,2 %

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd

13,2 %

RZBC Co.

43,2 %

RZBC (Juxian) Co. Ltd.

43,2 %

TTCA Co., Ltd.

49,3 %

Yixing Union Biochemical

38,8 %

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd

43,2 %

Shanxi Ruicheng

43,2 %

Weifang Ensign Industry Co. Ltd

43,2 %

Všechny ostatní společnosti

49,3 %

| (129) | Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel. S ohledem na skutečnost, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství nemusí stačit k tomu, aby pokryla potřeby trhu Společenství (viz 119. bod odůvodnění), bude úroveň dovozu z ČLR po uložení prozatímních cel důkladně posouzena. Zjistí-li se, že dochází k obtížím při dodávání kyseliny citronové na trh Společenství, bude se zvažovat uplatnění alternativní formy opatření. |
| --- | --- |

(129)

Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel. S ohledem na skutečnost, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství nemusí stačit k tomu, aby pokryla potřeby trhu Společenství (viz 119. bod odůvodnění), bude úroveň dovozu z ČLR po uložení prozatímních cel důkladně posouzena. Zjistí-li se, že dochází k obtížím při dodávání kyseliny citronové na trh Společenství, bude se zvažovat uplatnění alternativní formy opatření.

3.   Závěrečná ustanovení

| (130) | V zájmu řádného úředního postupu by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že závěry týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření je možná bude třeba znovu uvážit. |
| --- | --- |

(130)

V zájmu řádného úředního postupu by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že závěry týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření je možná bude třeba znovu uvážit.

| (131) | Individuální antidumpingové celní sazby uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovezené výrobky vyráběné kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení s udáním názvu a adresy, včetně subjektů ve spojení s výslovně uvedenými právními subjekty, nemohou využívat uvedenou sazbu a podléhají celostátnímu clu. |
| --- | --- |

(131)

Individuální antidumpingové celní sazby uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovezené výrobky vyráběné kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení s udáním názvu a adresy, včetně subjektů ve spojení s výslovně uvedenými právními subjekty, nemohou využívat uvedenou sazbu a podléhají celostátnímu clu.

| (132) | Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, které mají prospěch z individuálních cel, |
| --- | --- |

(132)

Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, které mají prospěch z individuálních cel,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrátu dihydrátu kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá prozatímní antidumpingové clo.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - No 73, Fengyuandadao Road, Peng-pu 233010, provincie An-chuej, ČLR | 42,2 | A874 |
| DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, Wu-si 214024, provincie Ťiang-su, ČLR | 13,2 | A875 |
| RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Ž-čao, provincie Šan-tung, ČLR | 43,2 | A876 |
| RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, okres Ju, provincie Šan-tung, ČLR | 43,2 | A877 |
| TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, An-čchiou, provincie Šan-tung, ČLR | 49,3 | A878 |
| Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Industry Zone Yixing City 214203, I-sing, provincie Ťiang-su, ČLR | 38,8 | A879 |
| Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, ČLR | 43,2 | A880 |
| Shanxi Ruicheng Yellow River Chemicals Co. Ltd., ČLR | 43,2 | A881 |
| Weifang Ensign Industry Co. Ltd, ČLR | 43,2 | A882 |
| Všechny ostatní společnosti | 49,3 | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - No 73, Fengyuandadao Road, Peng-pu 233010, provincie An-chuej, ČLR

42,2

A874

DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, Wu-si 214024, provincie Ťiang-su, ČLR

13,2

A875

RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Ž-čao, provincie Šan-tung, ČLR

43,2

A876

RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, okres Ju, provincie Šan-tung, ČLR

43,2

A877

TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, An-čchiou, provincie Šan-tung, ČLR

49,3

A878

Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Industry Zone Yixing City 214203, I-sing, provincie Ťiang-su, ČLR

38,8

A879

Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, ČLR

43,2

A880

Shanxi Ruicheng Yellow River Chemicals Co. Ltd., ČLR

43,2

A881

Weifang Ensign Industry Co. Ltd, ČLR

43,2

A882

Všechny ostatní společnosti

49,3

A999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.

4.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. června 2008.

za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. C 205, 4.9.2007, s. 14.

2

(3)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1260/2007 (Úř. věst. L 283, 27.10.2007, s.1)

3

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 489/2008

ze dne 2. června 2008,

kterým se mění nařízení (ES) č. 806/2007 o otevření a správě celních kvót v odvětví vepřového masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem (1), a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 806/2007 (2) byly otevřeny celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví vepřového masa. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 806/2007 (2) byly otevřeny celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví vepřového masa.

| (2) | Vzhledem k otázkám týkajícím se dovozu určitých produktů v rámci kvót s pořadovými čísly 09.4038 a 09.4074 a v zájmu jednotného používání je třeba objasnit popis produktů s uvedenými pořadovými čísly. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k otázkám týkajícím se dovozu určitých produktů v rámci kvót s pořadovými čísly 09.4038 a 09.4074 a v zájmu jednotného používání je třeba objasnit popis produktů s uvedenými pořadovými čísly.

| (3) | Nařízení (ES) č. 806/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 806/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V nařízení (ES) č. 806/2007 se v článku 1 doplňuje nový odstavec, který zní:

„4.   Pro účely tohoto nařízení se mezi produkty náležící pod kódy KN ex 0203 19 55 a ex 0203 29 55 kvót s pořadovými čísly 09.4038 (skupina G2) a 09.4074 (skupiny G7) přílohy I počítají: kýty a kusy z nich.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. června 2008.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2). Nařízení (EHS) č. 2759/75 bude od 1. července 2008 nahrazeno nařízením (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 181, 11.7.2007, s. 3.

2

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/31

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. prosince 2007

o státní podpoře C 51/06 (ex N 748/06), kterou Polsko poskytlo společnosti Arcelor Huta Warszawa

(oznámeno pod číslem K(2007) 6077)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2008/406/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na protokol č. 8 Smlouvy o přistoupení o restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu
   (1),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (2) v souladu s výše uvedenými ustanoveními a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | V roce 2002 společnost Arcelor Huta Warszawa (dále jen „AHW“), v té době ještě Huta L.W. Sp. z o.o. (dále jen „HLW“), předložila polským orgánům restrukturalizační plán (nazývaný rovněž „individuální obchodní plán“). Tento plán (dále jen „IOP 2003“) byl v březnu 2003 aktualizován. |
| --- | --- |

(1)

V roce 2002 společnost Arcelor Huta Warszawa (dále jen „AHW“), v té době ještě Huta L.W. Sp. z o.o. (dále jen „HLW“), předložila polským orgánům restrukturalizační plán (nazývaný rovněž „individuální obchodní plán“). Tento plán (dále jen „IOP 2003“) byl v březnu 2003 aktualizován.

| (2) | Proces restrukturalizace ocelářského průmyslu v Polsku byl zahájen v červnu 1998, kdy Polsko Společenství předložilo první program restrukturalizace ocelářského průmyslu s cílem splnit požadavky stanovené v čl. 8 odst. 4 protokolu č. 2 Evropské dohody s Polskem (dále jen „čl. 8 odst. 4“), jenž v období prvních pěti let po vstupu Dohody v platnost povoloval výjimečně – pro ocelářské výrobky – poskytování státní podpory určené na restrukturalizační cíle. |
| --- | --- |

(2)

Proces restrukturalizace ocelářského průmyslu v Polsku byl zahájen v červnu 1998, kdy Polsko Společenství předložilo první program restrukturalizace ocelářského průmyslu s cílem splnit požadavky stanovené v čl. 8 odst. 4 protokolu č. 2 Evropské dohody s Polskem (dále jen „čl. 8 odst. 4“), jenž v období prvních pěti let po vstupu Dohody v platnost povoloval výjimečně – pro ocelářské výrobky – poskytování státní podpory určené na restrukturalizační cíle.

| (3) | Dne 5. listopadu 2002 Rada ministrů Polské republiky schválila program restrukturalizace a rozvoje ocelářského průmyslu v Polsku do roku 2006 a dne 25. března 2003 přijala na jeho základě konečnou verzi vnitrostátního programu restrukturalizace (dále jen „VPR“). Tento program v zásadě povoluje poskytování podpor polskému ocelářskému průmyslu v souvislosti s jeho restrukturalizací v období od roku 1997 do roku 2006 v maximální výši 3,387 miliardy PLN (846 milionů EUR) (3). |
| --- | --- |

(3)

Dne 5. listopadu 2002 Rada ministrů Polské republiky schválila program restrukturalizace a rozvoje ocelářského průmyslu v Polsku do roku 2006 a dne 25. března 2003 přijala na jeho základě konečnou verzi vnitrostátního programu restrukturalizace (dále jen „VPR“). Tento program v zásadě povoluje poskytování podpor polskému ocelářskému průmyslu v souvislosti s jeho restrukturalizací v období od roku 1997 do roku 2006 v maximální výši 3,387 miliardy PLN (846 milionů EUR) (3).

| (4) | VPR byl předložen Komisi. Komise program posoudila dne 25. března 2003. Na základě tohoto posouzení Komise předložila návrh rozhodnutí Rady o prodloužení doby odkladu pro poskytování státní podpory pro polský ocelářský průmysl v rámci Evropské dohody do konce roku 2003 (tato doba původně platila pouze do roku 1997) pod podmínkou, že příjemci podpory dosáhnou do roku 2006 životaschopnosti. Toto rozhodnutí Rada schválila v červenci 2003 (4). |
| --- | --- |

(4)

VPR byl předložen Komisi. Komise program posoudila dne 25. března 2003. Na základě tohoto posouzení Komise předložila návrh rozhodnutí Rady o prodloužení doby odkladu pro poskytování státní podpory pro polský ocelářský průmysl v rámci Evropské dohody do konce roku 2003 (tato doba původně platila pouze do roku 1997) pod podmínkou, že příjemci podpory dosáhnou do roku 2006 životaschopnosti. Toto rozhodnutí Rada schválila v červenci 2003 (4).

| (5) | EU proto odchylně od svých pravidel (5) povolila Polsku poskytovat restrukturalizační podpory ocelářskému průmyslu. Toto ustanovení bylo obsaženo v protokolu č. 8 Smlouvy o přistoupení o restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu (dále jen „protokol č. 8“) (6). V tomto protokolu bylo schváleno poskytnutí státní podpory osmi uvedeným podnikům, včetně společnosti HLW, v maximální výši 3,387 miliardy PLN do konce roku 2003 pod podmínkou, že restrukturalizace bude ukončena nejpozději do 31. prosince 2006 (7). VPR přiznává společnosti HLW restrukturalizační podporu ve výši 322 milionů PLN (viz tabulka č. 8), která byla potvrzena v IOP 2003 a která měla být provedena v souladu bodem 9 písm. a) a h) protokolu č. 8. |
| --- | --- |

(5)

EU proto odchylně od svých pravidel (5) povolila Polsku poskytovat restrukturalizační podpory ocelářskému průmyslu. Toto ustanovení bylo obsaženo v protokolu č. 8 Smlouvy o přistoupení o restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu (dále jen „protokol č. 8“) (6). V tomto protokolu bylo schváleno poskytnutí státní podpory osmi uvedeným podnikům, včetně společnosti HLW, v maximální výši 3,387 miliardy PLN do konce roku 2003 pod podmínkou, že restrukturalizace bude ukončena nejpozději do 31. prosince 2006 (7). VPR přiznává společnosti HLW restrukturalizační podporu ve výši 322 milionů PLN (viz tabulka č. 8), která byla potvrzena v IOP 2003 a která měla být provedena v souladu bodem 9 písm. a) a h) protokolu č. 8.

| (6) | Aby bylo zajištěno dodržení podmínek obsažených v protokolu č. 8, tento protokol obsahuje podrobná ustanovení týkající se provedení a sledování podpory. Polsko muselo mimo jiné předkládat dvakrát ročně monitorovací zprávu a v letech 2004, 2005 a 2006 měl nezávislý poradce provést nezávislé posouzení výsledků monitorování. Zprávy o činnosti HLW/AHW byly předloženy v únoru 2004, dubnu 2005, květnu 2006 a červnu 2007. Tyto zprávy byly projednány s polskými orgány a příjemci podpory a schváleny útvary Komise, jakož i polskými orgány. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo zajištěno dodržení podmínek obsažených v protokolu č. 8, tento protokol obsahuje podrobná ustanovení týkající se provedení a sledování podpory. Polsko muselo mimo jiné předkládat dvakrát ročně monitorovací zprávu a v letech 2004, 2005 a 2006 měl nezávislý poradce provést nezávislé posouzení výsledků monitorování. Zprávy o činnosti HLW/AHW byly předloženy v únoru 2004, dubnu 2005, květnu 2006 a červnu 2007. Tyto zprávy byly projednány s polskými orgány a příjemci podpory a schváleny útvary Komise, jakož i polskými orgány.

| (7) | V roce 2005 společnost AHW pozměnila IOP společnosti HLW (dále jen „IOP 2005“) a žádost o schválení těchto změn Komisí byla založena na bodu 10 protokolu č. 8. |
| --- | --- |

(7)

V roce 2005 společnost AHW pozměnila IOP společnosti HLW (dále jen „IOP 2005“) a žádost o schválení těchto změn Komisí byla založena na bodu 10 protokolu č. 8.

| (8) | Dopisem ze dne 6. prosince 2006 Komise Polsko informovala o rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na možné zneužití podpory. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 6. prosince 2006 Komise Polsko informovala o rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na možné zneužití podpory.

| (9) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (8). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily připomínky týkající se uvedené podpory. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (8). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily připomínky týkající se uvedené podpory.

| (10) | Polsko odpovědělo dopisem ze dne 2. března 2007. Dne 19. března 2007 Komise obdržela připomínky rovněž od příjemce podpory, společnosti AHW, které spolu s dotazy zaslala Polsku. Po schůzce s polskými orgány a příjemcem podpory v březnu 2007, 2. dubna a 6. srpna 2007 byly Polsku zaslány další dotazy. Odpověď Polska byla obdržena dne 4. června 2007 a 1. října 2007. |
| --- | --- |

(10)

Polsko odpovědělo dopisem ze dne 2. března 2007. Dne 19. března 2007 Komise obdržela připomínky rovněž od příjemce podpory, společnosti AHW, které spolu s dotazy zaslala Polsku. Po schůzce s polskými orgány a příjemcem podpory v březnu 2007, 2. dubna a 6. srpna 2007 byly Polsku zaslány další dotazy. Odpověď Polska byla obdržena dne 4. června 2007 a 1. října 2007.

| (11) | Dne 18. října 2007 útvary Komise Polsko informovaly o předběžném posouzení případu a po výměně informací mezi polskými orgány a Komisí polské orgány dne 16. listopadu 2007 sdělily, že společnost hodlá podporu vrátit „bez ohledu na právní situaci“. |
| --- | --- |

(11)

Dne 18. října 2007 útvary Komise Polsko informovaly o předběžném posouzení případu a po výměně informací mezi polskými orgány a Komisí polské orgány dne 16. listopadu 2007 sdělily, že společnost hodlá podporu vrátit „bez ohledu na právní situaci“.

| (12) | Dopisem ze dne 22. listopadu polské orgány potvrdily, že dne 20. listopadu 2007 společnost AHW vložila na zablokovaný bankovní účet ve prospěch ministerstva financí částku ve výši 2 089 768 EUR. Podle podmínek smlouvy nemá k těmto finančním prostředkům nikdo přístup až do dne přijetí tohoto rozhodnutí. Toho dne obdrží ministerstvo zablokovanou částku spolu s úroky připsanými ode dne 20. listopadu 2007. Nebude-li rozhodnutí vydáno do konce února 2008, budou zablokované finanční prostředky opět k dispozici společnosti AHW. |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 22. listopadu polské orgány potvrdily, že dne 20. listopadu 2007 společnost AHW vložila na zablokovaný bankovní účet ve prospěch ministerstva financí částku ve výši 2 089 768 EUR. Podle podmínek smlouvy nemá k těmto finančním prostředkům nikdo přístup až do dne přijetí tohoto rozhodnutí. Toho dne obdrží ministerstvo zablokovanou částku spolu s úroky připsanými ode dne 20. listopadu 2007. Nebude-li rozhodnutí vydáno do konce února 2008, budou zablokované finanční prostředky opět k dispozici společnosti AHW.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (13) | Společnost AHW je polský výrobce oceli, který vyrábí tekutou ocel a dlouhé výrobky, zejména jakostní a speciální ocel (lehké a těžké profily). |
| --- | --- |

(13)

Společnost AHW je polský výrobce oceli, který vyrábí tekutou ocel a dlouhé výrobky, zejména jakostní a speciální ocel (lehké a těžké profily).

| (14) | V roce 1991 převzal většinu podílů ve společnosti HLW italský výrobce oceli – koncern Lucchini, a následně je v roce 2005 prodal společnosti Arcelor, jež se v roce 2006 spojila se společností Mittal Steel (9). |
| --- | --- |

(14)

V roce 1991 převzal většinu podílů ve společnosti HLW italský výrobce oceli – koncern Lucchini, a následně je v roce 2005 prodal společnosti Arcelor, jež se v roce 2006 spojila se společností Mittal Steel (9).

1.   Program restrukturalizace stanovený v IOP 2003

| (15) | Komise si je vědoma toho, že v okamžiku přijetí obchodního plánu se společnost HLW nacházela v obtížné finanční situaci. Nezískala žádné další peněžní prostředky od společnosti Lucchini, své holdingové společnosti, která (podle názoru Polska) procházela hlubokou finanční krizí, a vzhledem k problémům vyplývajícím z právních předpisů nebyla schopna prodat vlastní hodnotná aktiva. Od roku 1997 do roku 2003 proto společnost měla značný nedostatek peněžních prostředků, což se projevilo v programu restrukturalizace (10). |
| --- | --- |

(15)

Komise si je vědoma toho, že v okamžiku přijetí obchodního plánu se společnost HLW nacházela v obtížné finanční situaci. Nezískala žádné další peněžní prostředky od společnosti Lucchini, své holdingové společnosti, která (podle názoru Polska) procházela hlubokou finanční krizí, a vzhledem k problémům vyplývajícím z právních předpisů nebyla schopna prodat vlastní hodnotná aktiva. Od roku 1997 do roku 2003 proto společnost měla značný nedostatek peněžních prostředků, což se projevilo v programu restrukturalizace (10).

| (16) | V zájmu obnovení životaschopnosti předpokládal IOP 2003 pro společnost HLW několik hlavních restrukturalizačních úkolů (bod 3.2.), přičemž k nejdůležitějším úkolům patřila:






  „a) | majetková a finanční restrukturalizace za účelem získání prostředků na realizaci tohoto programu, zajištění finanční likvidity a snížení finančních nákladů; |
| --- | --- | --- |

(16)

V zájmu obnovení životaschopnosti předpokládal IOP 2003 pro společnost HLW několik hlavních restrukturalizačních úkolů (bod 3.2.), přičemž k nejdůležitějším úkolům patřila:

„a)

majetková a finanční restrukturalizace za účelem získání prostředků na realizaci tohoto programu, zajištění finanční likvidity a snížení finančních nákladů;

| b) | realizace investic za účelem dalšího zlepšení jakosti a výrobního sortimentu a zvýšení konkurenceschopnosti podniku;
  snížení nákladů [...]; |
| --- | --- |

b)

realizace investic za účelem dalšího zlepšení jakosti a výrobního sortimentu a zvýšení konkurenceschopnosti podniku;

snížení nákladů [...];

| c) | další zlepšení norem v oblasti ochrany životního prostředí“. |
| --- | --- |

c)

další zlepšení norem v oblasti ochrany životního prostředí“.

a)   Investice

| (17) | V IOP 2003 (bod 3.3) se uvádí, že průmyslová strategie „vychází z postupného zlepšování sortimentu značným omezením výroby prutů a předvalků z obyčejné oceli a rozvojem výroby zaměřující se na výrobu speciální a jakostní oceli“. Za tímto účelem společnost HLW předpokládala „postupnou realizaci dalších investic, které zahrnují tyto oblasti podniku: střední–jemná válcovna, kovárna, tažírna, odlévárna ingotů“, zatímco válcovna ocelových pásů za studena měla být uzavřena. |
| --- | --- |

(17)

V IOP 2003 (bod 3.3) se uvádí, že průmyslová strategie „vychází z postupného zlepšování sortimentu značným omezením výroby prutů a předvalků z obyčejné oceli a rozvojem výroby zaměřující se na výrobu speciální a jakostní oceli“. Za tímto účelem společnost HLW předpokládala „postupnou realizaci dalších investic, které zahrnují tyto oblasti podniku: střední–jemná válcovna, kovárna, tažírna, odlévárna ingotů“, zatímco válcovna ocelových pásů za studena měla být uzavřena.

| (18) | K provedení výše uvedené strategie společnost plánovala program investic ve výši [mezi 150 a 220] (11) milionů PLN, jež byly v IOP 2003 znázorněny takto:
  Tabulka 1
  Plánované investice v oblasti výroby oceli (= tabulka 21 v IOP 2003)











  V tis. PLN | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocelárna | | | | | [...] | [...] |
| Válcovna za tepla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [přibližně 95 %] |
| Obecné | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tažírna | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Celkem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [mezi 150 a 220 miliony PLN] |

(18)

K provedení výše uvedené strategie společnost plánovala program investic ve výši [mezi 150 a 220] (11) milionů PLN, jež byly v IOP 2003 znázorněny takto:

Tabulka 1

Plánované investice v oblasti výroby oceli (= tabulka 21 v IOP 2003)

V tis. PLN

2002

2003

2004

2005

2006

Celkem

Ocelárna

[...]

[...]

Válcovna za tepla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[přibližně 95 %]

Obecné

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tažírna

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Celkem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[mezi 150 a 220 miliony PLN]

| (19) | Jak je uvedeno v bodě 4.4 IOP 2003, investice se soustředily na modernizaci válcoven za tepla (viz tabulka č. 22 v IOP 2003). To zahrnovalo modernizaci střední válcovny a výměnu ohřívacích pecí předvalkové tratě na bloky a hrubé válcovny. Termín realizace investic je uveden v tabulce č. 23 v IOP 2003, podle níž měly být všechny investice zahájeny v roce 2002. |
| --- | --- |

(19)

Jak je uvedeno v bodě 4.4 IOP 2003, investice se soustředily na modernizaci válcoven za tepla (viz tabulka č. 22 v IOP 2003). To zahrnovalo modernizaci střední válcovny a výměnu ohřívacích pecí předvalkové tratě na bloky a hrubé válcovny. Termín realizace investic je uveden v tabulce č. 23 v IOP 2003, podle níž měly být všechny investice zahájeny v roce 2002.

b)   Restrukturalizace zaměstnanosti

| (20) | Podle IOP 2003 (bod 4.11) společnost hodlala snížit počet pracovníků z 1 249 na 850. IOP 2005 předpokládá snížení počtu pracovníků na 700 osob. V IOP 2003 byla na restrukturalizaci zaměstnanosti vyhrazena částka ve výši 4,03 milionu PLN, z toho měla částka ve výši 1,5 milionu PLN pocházet ze zvláštní státní podpory, 1,17 milionu PLN z programu PHARE a 1,34 milionu PLN od společnosti (12). |
| --- | --- |

(20)

Podle IOP 2003 (bod 4.11) společnost hodlala snížit počet pracovníků z 1 249 na 850. IOP 2005 předpokládá snížení počtu pracovníků na 700 osob. V IOP 2003 byla na restrukturalizaci zaměstnanosti vyhrazena částka ve výši 4,03 milionu PLN, z toho měla částka ve výši 1,5 milionu PLN pocházet ze zvláštní státní podpory, 1,17 milionu PLN z programu PHARE a 1,34 milionu PLN od společnosti (12).

c)   Finanční restrukturalizace

| (21) | IOP 2003 mimoto předpokládal finanční a majetkovou restrukturalizaci, která podle plánu (bod 3.2) zahrnovala „splacení krátkodobých úvěrů a prodej zbytečných nevýrobních aktiv“. |
| --- | --- |

(21)

IOP 2003 mimoto předpokládal finanční a majetkovou restrukturalizaci, která podle plánu (bod 3.2) zahrnovala „splacení krátkodobých úvěrů a prodej zbytečných nevýrobních aktiv“.

| (22) | IOP 2003 předpokládal v souladu s bodem 4.7 restrukturalizaci dluhu ve výši 513,369 milionu PLN (podle rozvahy tato částka zahrnovala úhrn dlouhodobých a krátkodobých závazků). Měla být financována z budoucích zisků a restrukturalizace majetku. Z restrukturalizace majetku se v roce 2004 a 2005 očekávaly příjmy ve výši 363 milionů PLN, z toho měla být částka ve výši 60 milionů PLN vyhrazena na úhradu nových závazků. |
| --- | --- |

(22)

IOP 2003 předpokládal v souladu s bodem 4.7 restrukturalizaci dluhu ve výši 513,369 milionu PLN (podle rozvahy tato částka zahrnovala úhrn dlouhodobých a krátkodobých závazků). Měla být financována z budoucích zisků a restrukturalizace majetku. Z restrukturalizace majetku se v roce 2004 a 2005 očekávaly příjmy ve výši 363 milionů PLN, z toho měla být částka ve výši 60 milionů PLN vyhrazena na úhradu nových závazků.

| (23) | Komise si je vědoma toho, že IOP 2003 předpokládal zejména níže uvedená opatření v rámci finanční restrukturalizace. Za prvé, byly odepsány veřejné závazky, což představovalo státní podporu ve výši 21,5 milionu PLN (viz bod 4.12.2). Za druhé, od roku 2000 společnost HLW prováděla majetkovou restrukturalizaci zahrnující prodej nevýrobních aktiv, jež měla zajistit prostředky na financování investičního programu. |
| --- | --- |

(23)

Komise si je vědoma toho, že IOP 2003 předpokládal zejména níže uvedená opatření v rámci finanční restrukturalizace. Za prvé, byly odepsány veřejné závazky, což představovalo státní podporu ve výši 21,5 milionu PLN (viz bod 4.12.2). Za druhé, od roku 2000 společnost HLW prováděla majetkovou restrukturalizaci zahrnující prodej nevýrobních aktiv, jež měla zajistit prostředky na financování investičního programu.

| (24) | Majetkovou restrukturalizaci je nutno posuzovat s přihlédnutím ke skutečnosti, že majetek společnosti HLW již byl předmětem finanční transakce, kterou společnost HLW charakterizovala jako „transakci zahrnující prodej a zpětný leasing“. V roce 2000 společnost získala půjčku ve výši 250 milionů PLN, která byla zajištěna především zástavou na pozemcích a budovách společnosti. Týkalo se to výrobních i nevýrobních aktiv. Tato půjčka měla být splácena ve dvou splátkách ročně do roku 2010. Transakce byla nezbytná, jelikož společnost HLW potřebovala finanční prostředky, nemohla však svá nevýrobní aktiva prodat ihned. K tomuto prodeji mělo dojít v následujících letech a prodej měl zajistit příliv peněžních prostředků spolu se snížením finanční zátěže. |
| --- | --- |

(24)

Majetkovou restrukturalizaci je nutno posuzovat s přihlédnutím ke skutečnosti, že majetek společnosti HLW již byl předmětem finanční transakce, kterou společnost HLW charakterizovala jako „transakci zahrnující prodej a zpětný leasing“. V roce 2000 společnost získala půjčku ve výši 250 milionů PLN, která byla zajištěna především zástavou na pozemcích a budovách společnosti. Týkalo se to výrobních i nevýrobních aktiv. Tato půjčka měla být splácena ve dvou splátkách ročně do roku 2010. Transakce byla nezbytná, jelikož společnost HLW potřebovala finanční prostředky, nemohla však svá nevýrobní aktiva prodat ihned. K tomuto prodeji mělo dojít v následujících letech a prodej měl zajistit příliv peněžních prostředků spolu se snížením finanční zátěže.

| (25) | Podle IOP 2003 se majetková restrukturalizace měla týkat nevýrobních aktiv (bod 4.7 a 4.8). Do konce roku 2001 byla prodána první část zahrnující 53 ze 100 ha. Prodej zbývajících nevýrobních aktiv se však opozdil v důsledku potíží s AKR (Agencja Kapitałowo Rozliczeniowa S.A. – společnost, jejímiž podílníky jsou Agentura pro rozvoj průmyslu a stát), jež se týkaly úpravy právního stavu částí parcel, které nesouvisely s výrobní činností. |
| --- | --- |

(25)

Podle IOP 2003 se majetková restrukturalizace měla týkat nevýrobních aktiv (bod 4.7 a 4.8). Do konce roku 2001 byla prodána první část zahrnující 53 ze 100 ha. Prodej zbývajících nevýrobních aktiv se však opozdil v důsledku potíží s AKR (Agencja Kapitałowo Rozliczeniowa S.A. – společnost, jejímiž podílníky jsou Agentura pro rozvoj průmyslu a stát), jež se týkaly úpravy právního stavu částí parcel, které nesouvisely s výrobní činností.

| (26) | Vzhledem k nedostupnosti finančních prostředků z prodeje pozemků se předpokládalo získání státem zaručené překlenovací půjčky ve výši 300 milionů PLN. Tato půjčka měla být využita na investice a uhrazení krátkodobých závazků (celkem 219 milionů PLN). Mimoto měla být částka ve výši 53 milionů PLN vyhrazena na realizaci investic, jež se podle původní verze plánu měly uskutečnit po roce 2006 (těchto 219 milionů + 53 milionů a 10 % nákladů financování, tj. 27 milionů, činí celkem 299 milionů). Částka ve výši 219 milionů by proto měla zahrnovat nejméně [...] milionu PLN (tj. [...] milionu PLN – 53 milionů PLN) z celkových prostředků ve výši [mezi 150 a 220] milionů PLN plánovaných na investice. Zbývající částka [...] milionu PLN (219 milionů PLN – [...] milionu PLN) tvoří náklady krátkodobé finanční restrukturalizace. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k nedostupnosti finančních prostředků z prodeje pozemků se předpokládalo získání státem zaručené překlenovací půjčky ve výši 300 milionů PLN. Tato půjčka měla být využita na investice a uhrazení krátkodobých závazků (celkem 219 milionů PLN). Mimoto měla být částka ve výši 53 milionů PLN vyhrazena na realizaci investic, jež se podle původní verze plánu měly uskutečnit po roce 2006 (těchto 219 milionů + 53 milionů a 10 % nákladů financování, tj. 27 milionů, činí celkem 299 milionů). Částka ve výši 219 milionů by proto měla zahrnovat nejméně [...] milionu PLN (tj. [...] milionu PLN – 53 milionů PLN) z celkových prostředků ve výši [mezi 150 a 220] milionů PLN plánovaných na investice. Zbývající částka [...] milionu PLN (219 milionů PLN – [...] milionu PLN) tvoří náklady krátkodobé finanční restrukturalizace.

d)   Restrukturalizace v oblasti vlivu na životní prostředí

| (27) | IOP 2003 (bod 4.9) mimoto zahrnoval rovněž zvláštní program investic v oblasti ochrany životního prostředí, který předpokládal zavedení systému řízení péče o životní prostředí podle normy ISO 14001 (v hodnotě 0,5 milionu PLN), různé investice v rámci revitalizace území s náklady ve výši 50 milionů PLN a modernizaci energetického provozu (na kterou nebyly přiděleny žádné prostředky). Tyto investice měly být zahájeny v roce 2002. |
| --- | --- |

(27)

IOP 2003 (bod 4.9) mimoto zahrnoval rovněž zvláštní program investic v oblasti ochrany životního prostředí, který předpokládal zavedení systému řízení péče o životní prostředí podle normy ISO 14001 (v hodnotě 0,5 milionu PLN), různé investice v rámci revitalizace území s náklady ve výši 50 milionů PLN a modernizaci energetického provozu (na kterou nebyly přiděleny žádné prostředky). Tyto investice měly být zahájeny v roce 2002.

| (28) | Šetření prokázalo, že některá (nikoli však všechna) opatření uvedená v IOP 2003 byla provedena podle harmonogramu. Konkrétně výstavba závodu na zpracování odpadu byla odložena na roky 2007–2008 a v létě 2007 se teprve začala realizovat. Dodatečně se od výstavby závodu na zpracování odpadu upustilo, jelikož se zpracováním odpadu zabývá subdodavatel (13), což představuje hospodárnější řešení. |
| --- | --- |

(28)

Šetření prokázalo, že některá (nikoli však všechna) opatření uvedená v IOP 2003 byla provedena podle harmonogramu. Konkrétně výstavba závodu na zpracování odpadu byla odložena na roky 2007–2008 a v létě 2007 se teprve začala realizovat. Dodatečně se od výstavby závodu na zpracování odpadu upustilo, jelikož se zpracováním odpadu zabývá subdodavatel (13), což představuje hospodárnější řešení.

| (29) | Šetření potvrdilo rovněž tvrzení Polska, že náklady restrukturalizace v oblasti vlivu na životní prostředí neměly být zaplaceny v průběhu realizace programu restrukturalizace, nýbrž měly být uhrazeny z vlastních prostředků, například výnosů z restrukturalizace aktiv. |
| --- | --- |

(29)

Šetření potvrdilo rovněž tvrzení Polska, že náklady restrukturalizace v oblasti vlivu na životní prostředí neměly být zaplaceny v průběhu realizace programu restrukturalizace, nýbrž měly být uhrazeny z vlastních prostředků, například výnosů z restrukturalizace aktiv.

e)   Financování restrukturalizace

| (30) | V bodě 4.12 IOP 2003 jsou uvedeny potřebné finanční prostředky ve výši 300 milionů PLN (viz rovněž přehled finančních hotovostních toků, bod 5.1). Jelikož nikde není uveden opak, je možno předpokládat, že to bylo veškeré požadované financování. |
| --- | --- |

(30)

V bodě 4.12 IOP 2003 jsou uvedeny potřebné finanční prostředky ve výši 300 milionů PLN (viz rovněž přehled finančních hotovostních toků, bod 5.1). Jelikož nikde není uveden opak, je možno předpokládat, že to bylo veškeré požadované financování.

| (31) | Bod 4.12 stanoví požadované financování na restrukturalizační cíle ve výši 113,6 milionu PLN v roce 2002 a 105,3 milionu PLN v roce 2003, jakož i finanční náklady ve výši 21,9 milionu PLN spojené se získáním výše uvedených finančních prostředků v rámci úvěrů. Mimoto se předpokládala další částka ve výši 53 milionů PLN na uhrazení nákladů. Není však uvedeno, k čemu přesně mělo být financování nutné. |
| --- | --- |

(31)

Bod 4.12 stanoví požadované financování na restrukturalizační cíle ve výši 113,6 milionu PLN v roce 2002 a 105,3 milionu PLN v roce 2003, jakož i finanční náklady ve výši 21,9 milionu PLN spojené se získáním výše uvedených finančních prostředků v rámci úvěrů. Mimoto se předpokládala další částka ve výši 53 milionů PLN na uhrazení nákladů. Není však uvedeno, k čemu přesně mělo být financování nutné.

| (32) | Po roce 2003 se nepředpokládala nutnost dalšího financování. V IOP 2005 společnost AHW (při popisu IOP 2003) uvádí, že „[...] program restrukturalizace předpokládal provedení řady opatření strategické a operativní povahy, v jejichž důsledku se očekávalo podstatné zlepšení životaschopnosti vykonávané činnosti, tudíž i finanční likvidity. Přijatý program restrukturalizace předpokládal postupné zlepšení ukazatelů finanční likvidity počínaje rokem 2003“. |
| --- | --- |

(32)

Po roce 2003 se nepředpokládala nutnost dalšího financování. V IOP 2005 společnost AHW (při popisu IOP 2003) uvádí, že „[...] program restrukturalizace předpokládal provedení řady opatření strategické a operativní povahy, v jejichž důsledku se očekávalo podstatné zlepšení životaschopnosti vykonávané činnosti, tudíž i finanční likvidity. Přijatý program restrukturalizace předpokládal postupné zlepšení ukazatelů finanční likvidity počínaje rokem 2003“.

f)   Závěr ohledně restrukturalizačních opatření v rámci IOP 2003

| (33) | Restrukturalizace popsaná v IOP, pro niž se požadovala mimořádná podpora, zahrnuje investice (ve výši [mezi 150 a 220] milionů PLN, z toho 53 milionů PLN na urychlené investice), restrukturalizaci zaměstnanosti (4,03 milionu PLN), odepsání některých veřejných závazků (21,5 milionu PLN), určitou finanční restrukturalizaci (81,5 milionu PLN) a náklady na financování půjčky (27,1 milionu PLN) v celkové výši 324,63 milionu PLN. |
| --- | --- |

(33)

Restrukturalizace popsaná v IOP, pro niž se požadovala mimořádná podpora, zahrnuje investice (ve výši [mezi 150 a 220] milionů PLN, z toho 53 milionů PLN na urychlené investice), restrukturalizaci zaměstnanosti (4,03 milionu PLN), odepsání některých veřejných závazků (21,5 milionu PLN), určitou finanční restrukturalizaci (81,5 milionu PLN) a náklady na financování půjčky (27,1 milionu PLN) v celkové výši 324,63 milionu PLN.

| (34) | Restrukturalizace měla být financována především ze státem zaručené půjčky, která měla pokrýt potřebu peněžních prostředků v důsledku opoždění majetkové restrukturalizace. Aby společnost mohla provést v letech 2002/2003 a případně rovněž v roce 2004 finanční restrukturalizaci a investice, obdržela překlenovací půjčku, která byla zaručena státem. Restrukturalizace byla proto zjevně spojena s časovým harmonogramem. |
| --- | --- |

(34)

Restrukturalizace měla být financována především ze státem zaručené půjčky, která měla pokrýt potřebu peněžních prostředků v důsledku opoždění majetkové restrukturalizace. Aby společnost mohla provést v letech 2002/2003 a případně rovněž v roce 2004 finanční restrukturalizaci a investice, obdržela překlenovací půjčku, která byla zaručena státem. Restrukturalizace byla proto zjevně spojena s časovým harmonogramem.

| (35) | V IOP 2003 však nebylo uvedeno, že je majetková restrukturalizace spojena s náklady restrukturalizace. Jednalo se spíše o běžný záměr, nezávislý na programu restrukturalizace se státní podporou, pro nějž nebylo výslovně zapotřebí dodatečných finančních prostředků poskytnutých státem. Rovněž některá opatření nesouvisející bezprostředně s obnovením životaschopnosti, například opatření v oblasti ochrany životního prostředí, byla financována z majetkové restrukturalizace, proto – jak zdůrazňuje Polsko – překračovala restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(35)

V IOP 2003 však nebylo uvedeno, že je majetková restrukturalizace spojena s náklady restrukturalizace. Jednalo se spíše o běžný záměr, nezávislý na programu restrukturalizace se státní podporou, pro nějž nebylo výslovně zapotřebí dodatečných finančních prostředků poskytnutých státem. Rovněž některá opatření nesouvisející bezprostředně s obnovením životaschopnosti, například opatření v oblasti ochrany životního prostředí, byla financována z majetkové restrukturalizace, proto – jak zdůrazňuje Polsko – překračovala restrukturalizaci.

| (36) | Jediným důvodem, proč byla majetková restrukturalizace zmíněna, je to, že měla zajistit finanční prostředky prostřednictvím prodeje nevýrobních aktiv. Nebylo však zmíněno vyúčtování transakce zahrnující prodej a zpětný leasing. |
| --- | --- |

(36)

Jediným důvodem, proč byla majetková restrukturalizace zmíněna, je to, že měla zajistit finanční prostředky prostřednictvím prodeje nevýrobních aktiv. Nebylo však zmíněno vyúčtování transakce zahrnující prodej a zpětný leasing.

2.   Státní podpora

| (37) | S podporou ve výši 322 milionů PLN (vypočtenou jako čistý grantový ekvivalent), která byla původně schválena v rámci VPR, získala společnost AHW podporu uvedenou v připojené tabulce, kterou poskytlo Polsko:
  Tabulka 2
  Státní podpora, která byla schválena a poskytnuta v roce 2002 a 2003 (14) | VPR
  (v tis. PLN) | Poskytnutá státní podpora
  (v tis. PLN) | Rozdíl
  (v tis. PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem v letech 2002–2003 | 321 878 000 | 203 946 000 | 117 932 000 |

(37)

S podporou ve výši 322 milionů PLN (vypočtenou jako čistý grantový ekvivalent), která byla původně schválena v rámci VPR, získala společnost AHW podporu uvedenou v připojené tabulce, kterou poskytlo Polsko:

Tabulka 2

Státní podpora, která byla schválena a poskytnuta v roce 2002 a 2003 (14)

VPR

(v tis. PLN)

Poskytnutá státní podpora

(v tis. PLN)

Rozdíl

(v tis. PLN)

Celkem v letech 2002–2003

321 878 000

203 946 000

117 932 000

| (38) | Podpora byla poskytnuta na tři různé cíle:






  a) | částka ve výši 0,33 milionu PLN na restrukturalizaci zaměstnanosti (schváleno 1,5 milionu); |
| --- | --- | --- |

(38)

Podpora byla poskytnuta na tři různé cíle:

a)

částka ve výši 0,33 milionu PLN na restrukturalizaci zaměstnanosti (schváleno 1,5 milionu);

| b) | částka ve výši 20,56 milionu PLN na odpis pohledávek (schváleno 21,5 milionu), jež byla využita na celkové zlepšení finanční situace společnosti; |
| --- | --- |

b)

částka ve výši 20,56 milionu PLN na odpis pohledávek (schváleno 21,5 milionu), jež byla využita na celkové zlepšení finanční situace společnosti;

| c) | záruka půjčky ve výši 183,2 milionu PLN (46,3 milionu EUR, schváleno 299 milionů PLN). |
| --- | --- |

c)

záruka půjčky ve výši 183,2 milionu PLN (46,3 milionu EUR, schváleno 299 milionů PLN).

| (39) | Společnost HLW získala půjčku se státní zárukou od banky Pekao S.A. na základě smlouvy uzavřené mezi společností HLW a bankou dne 10. prosince 2003. Podle smlouvy o půjčce měla být půjčka splacena do pěti let od podpisu smlouvy, tj. do 10. prosince 2008. |
| --- | --- |

(39)

Společnost HLW získala půjčku se státní zárukou od banky Pekao S.A. na základě smlouvy uzavřené mezi společností HLW a bankou dne 10. prosince 2003. Podle smlouvy o půjčce měla být půjčka splacena do pěti let od podpisu smlouvy, tj. do 10. prosince 2008.

| (40) | Společnost AHW požádala o záruku v srpnu 2003. Záruka byla poskytnuta rozhodnutím Rady ministrů ze dne 31. prosince 2003 a týkala se nominální hodnoty rovnající se 46,3 milionu EUR s připočtením úroků a jiných souvisejících nákladů do výše 58,3 milionu EUR. V rozhodnutí Rady ministrů bylo uvedeno, že společnost HLW potřebuje podporu na financování investic týkajících se válcovny za tepla a nákladů spojených s koupí majetku v rámci smlouvy o prodeji a zpětném leasingu, a doporučovalo se využít podporu k tomuto účelu. Konkrétně:






  a) | jedna část půjčky v částce do výše 14 600 000 EUR se plánovala na financování výrobních investic, investic spojených se (střední) válcovnou a modernizací válcovací stolice. V období mezi 30. zářím 2004 a 28. únorem 2005 však byla využita pouze částka ve výši 2 854 355 EUR v osmi splátkách a ke splacení došlo dne 16. září 2005; |
| --- | --- | --- |

(40)

Společnost AHW požádala o záruku v srpnu 2003. Záruka byla poskytnuta rozhodnutím Rady ministrů ze dne 31. prosince 2003 a týkala se nominální hodnoty rovnající se 46,3 milionu EUR s připočtením úroků a jiných souvisejících nákladů do výše 58,3 milionu EUR. V rozhodnutí Rady ministrů bylo uvedeno, že společnost HLW potřebuje podporu na financování investic týkajících se válcovny za tepla a nákladů spojených s koupí majetku v rámci smlouvy o prodeji a zpětném leasingu, a doporučovalo se využít podporu k tomuto účelu. Konkrétně:

a)

jedna část půjčky v částce do výše 14 600 000 EUR se plánovala na financování výrobních investic, investic spojených se (střední) válcovnou a modernizací válcovací stolice. V období mezi 30. zářím 2004 a 28. únorem 2005 však byla využita pouze částka ve výši 2 854 355 EUR v osmi splátkách a ke splacení došlo dne 16. září 2005;

| b) | další část ve výši do 31 430 000 EUR byla určena na restrukturalizaci pohledávek prostřednictvím odkupu výrobních aktiv (pozemků a budov), díky čemuž chtěla společnost splatit zbývající část smlouvy o prodeji a zpětném leasingu. Ke dni 24. srpna 2004 byla využita částka 31 245 684 EUR, která byla splacena dne 16. září 2005. Podle polských orgánů a příjemce podpory byla půjčka využita na splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu z roku 2000. |
| --- | --- |

b)

další část ve výši do 31 430 000 EUR byla určena na restrukturalizaci pohledávek prostřednictvím odkupu výrobních aktiv (pozemků a budov), díky čemuž chtěla společnost splatit zbývající část smlouvy o prodeji a zpětném leasingu. Ke dni 24. srpna 2004 byla využita částka 31 245 684 EUR, která byla splacena dne 16. září 2005. Podle polských orgánů a příjemce podpory byla půjčka využita na splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu z roku 2000.

| (41) | Společnost potvrdila, že celkem zaplatila úroky ve výši 1 132 788,35 EUR, které byly placeny v tranších. Bylo uvedeno, že první tranše zaplacená dne 30. prosince 2004 měla být připsána k příslušným využitým částem půjčky, zatímco od tohoto okamžiku je možno částky úroků přidělit k souvisejícím částkám. Polské orgány sdělily, že to vedlo k níže uvedenému rozdělení plateb úroků:
  Tabulka 3
  Zaplacené úroky








  Datum, zaplacené úroky | Úroky celkem | Úroky u části půjčky určené na prodej a zpětný leasing | Úroky u části půjčky určené na investice |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | 371 931 EUR | 363 880 EUR | 8 051 EUR |
| 30.6.2005 | 536 522 EUR | 491 612 EUR | 44 910 EUR |
| 16.9.2005 | 224 336 EUR | 205 557 EUR | 18 778 EUR |
| | 1 132 788 EUR | 1 061 050 EUR | 71 738 EUR |

(41)

Společnost potvrdila, že celkem zaplatila úroky ve výši 1 132 788,35 EUR, které byly placeny v tranších. Bylo uvedeno, že první tranše zaplacená dne 30. prosince 2004 měla být připsána k příslušným využitým částem půjčky, zatímco od tohoto okamžiku je možno částky úroků přidělit k souvisejícím částkám. Polské orgány sdělily, že to vedlo k níže uvedenému rozdělení plateb úroků:

Tabulka 3

Zaplacené úroky

Datum, zaplacené úroky

Úroky celkem

Úroky u části půjčky určené na prodej a zpětný leasing

Úroky u části půjčky určené na investice

30.12.2004

371 931 EUR

363 880 EUR

8 051 EUR

30.6.2005

536 522 EUR

491 612 EUR

44 910 EUR

16.9.2005

224 336 EUR

205 557 EUR

18 778 EUR

1 132 788 EUR

1 061 050 EUR

71 738 EUR

| (42) | Společnost AHW uhradila rovněž níže uvedené výdaje spojené se zaručenou půjčkou:






  a) | provize za vyřízení záruky ve výši 270 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(42)

Společnost AHW uhradila rovněž níže uvedené výdaje spojené se zaručenou půjčkou:

a)

provize za vyřízení záruky ve výši 270 000 EUR;

| b) | poplatek státu za poskytnutí záruky za půjčku ve výši 583 300 EUR, který byl zaplacen dne 30. dubna 2004 (1 % celkové výše záruky, která činila 58 330 000, bez ohledu na výši skutečně poskytnuté půjčky); |
| --- | --- |

b)

poplatek státu za poskytnutí záruky za půjčku ve výši 583 300 EUR, který byl zaplacen dne 30. dubna 2004 (1 % celkové výše záruky, která činila 58 330 000, bez ohledu na výši skutečně poskytnuté půjčky);

| c) | náklady a platby uhrazené bankou z důvodu smlouvy o půjčce na účet společnosti AHW – 55 947 EUR. |
| --- | --- |

c)

náklady a platby uhrazené bankou z důvodu smlouvy o půjčce na účet společnosti AHW – 55 947 EUR.

| (43) | Podle žádosti o půjčku společnosti HLW z roku 2003 došlo z iniciativy společnosti HLW ke snížení výše půjčky (v porovnání s částkou schválenou podle IOP 2003), jelikož půjčka již byla sjednána. Společnost HLW si však vyhradila právo na zachování možnosti požádat o zbytek podpory v rámci limitu 75 milionů PLN, nikdy však tohoto práva nevyužila. |
| --- | --- |

(43)

Podle žádosti o půjčku společnosti HLW z roku 2003 došlo z iniciativy společnosti HLW ke snížení výše půjčky (v porovnání s částkou schválenou podle IOP 2003), jelikož půjčka již byla sjednána. Společnost HLW si však vyhradila právo na zachování možnosti požádat o zbytek podpory v rámci limitu 75 milionů PLN, nikdy však tohoto práva nevyužila.

3.   Provedení IOP 2003

| (44) | Není pochyb o tom, že IOP 2003 byl proveden pouze částečně. V letech 2002–2004 společnost HLW vynaložila na restrukturalizaci pouze částku ve výši 58,7 milionu PLN. Bylo vynaloženo sotva [přibližně 25 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1] milionu PLN z částky [...] milionů PLN na investice spojené s modernizací válcovny za tepla, jež se plánovala v letech 2002–2004. Investice se týkaly pouze modernizace střední válcovny, přičemž se neuskutečnily žádné investice do ohřívacích pecí předvalkové tratě na bloky a hrubé válcovny. Místo toho bylo z částky [...] milionu PLN investováno přibližně 0,5 milionu do ocelárny a na ostatní investice bylo vydáno celkem [...] milionu PLN (viz roky 2002, 2003 a 2004 v tabulce č. 4). |
| --- | --- |

(44)

Není pochyb o tom, že IOP 2003 byl proveden pouze částečně. V letech 2002–2004 společnost HLW vynaložila na restrukturalizaci pouze částku ve výši 58,7 milionu PLN. Bylo vynaloženo sotva [přibližně 25 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1] milionu PLN z částky [...] milionů PLN na investice spojené s modernizací válcovny za tepla, jež se plánovala v letech 2002–2004. Investice se týkaly pouze modernizace střední válcovny, přičemž se neuskutečnily žádné investice do ohřívacích pecí předvalkové tratě na bloky a hrubé válcovny. Místo toho bylo z částky [...] milionu PLN investováno přibližně 0,5 milionu do ocelárny a na ostatní investice bylo vydáno celkem [...] milionu PLN (viz roky 2002, 2003 a 2004 v tabulce č. 4).

| (45) | Komise neobdržela žádné informace o tom, zda byla provedena finanční restrukturalizace. Z IOP 2005 však vyplývá, že dluh společnosti HLW ke dni 30. června 2005 byl přibližně stejný jako koncem roku 2001 (viz bod 18 v IOP 2005). Společnosti HLW se mimoto již v roce 2004 podařilo dosáhnout kladného výsledku z provozní činnosti. Komise proto předpokládá, že společnost provedla plánovanou krátkodobou finanční restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(45)

Komise neobdržela žádné informace o tom, zda byla provedena finanční restrukturalizace. Z IOP 2005 však vyplývá, že dluh společnosti HLW ke dni 30. června 2005 byl přibližně stejný jako koncem roku 2001 (viz bod 18 v IOP 2005). Společnosti HLW se mimoto již v roce 2004 podařilo dosáhnout kladného výsledku z provozní činnosti. Komise proto předpokládá, že společnost provedla plánovanou krátkodobou finanční restrukturalizaci.

| (46) | Zprávy nezávislého poradce odpovědného za sledování potvrzují, že společnost HLW nebyla zisková v roce 2004, ani koncem roku 2005. Společnost AHW však byla zisková na konci období restrukturalizace (konec roku 2006). |
| --- | --- |

(46)

Zprávy nezávislého poradce odpovědného za sledování potvrzují, že společnost HLW nebyla zisková v roce 2004, ani koncem roku 2005. Společnost AHW však byla zisková na konci období restrukturalizace (konec roku 2006).

| (47) | Není pochyb o tom, že životaschopnost na konci roku 2006 je výsledkem různých činitelů, které kromě částečné modernizace válcovny souvisejí především s výbornou situací v ocelářském průmyslu, jež měla kladný vliv na obrat společnosti. V době převzetí společnosti HLW společností Arcelor, tj. silným investorem, zmizely veškeré potíže společnosti HLW s likviditou. Společnost však nebyla schopna odůvodnit své obecné tvrzení, že skutečné využití záruky na refinancování bylo důvodem toho, že společnost dosáhla životaschopnosti. |
| --- | --- |

(47)

Není pochyb o tom, že životaschopnost na konci roku 2006 je výsledkem různých činitelů, které kromě částečné modernizace válcovny souvisejí především s výbornou situací v ocelářském průmyslu, jež měla kladný vliv na obrat společnosti. V době převzetí společnosti HLW společností Arcelor, tj. silným investorem, zmizely veškeré potíže společnosti HLW s likviditou. Společnost však nebyla schopna odůvodnit své obecné tvrzení, že skutečné využití záruky na refinancování bylo důvodem toho, že společnost dosáhla životaschopnosti.

4.   Změny IOP 2003

| (48) | V roce 2005 vyvolal vstup nového vlastníka zásadní změnu investiční strategie. Místo modernizace stávajících válcoven za tepla společnost AHW plánuje nyní výstavbu nové válcovny umožňující výrobu dlouhých výrobků používaných ve stavebnictví. Ve válcovně budou jako suroviny používány čtvercové předvalky 160 mm a budou se vyrábět výztužné tyče z uhlíkové oceli, tyče kruhového průřezu a ploché tyče, lehké, čtvercové a příčné profily. Polsko objasnilo, že tato úprava je spojena s rozvojem stavebního trhu, jehož značný růst v okolí Varšavy je předpokládán po dobu mnoha let, což spolu se sídlem ve Varšavě může společnosti AHW zajistit převahu prvního subjektu na trhu. |
| --- | --- |

(48)

V roce 2005 vyvolal vstup nového vlastníka zásadní změnu investiční strategie. Místo modernizace stávajících válcoven za tepla společnost AHW plánuje nyní výstavbu nové válcovny umožňující výrobu dlouhých výrobků používaných ve stavebnictví. Ve válcovně budou jako suroviny používány čtvercové předvalky 160 mm a budou se vyrábět výztužné tyče z uhlíkové oceli, tyče kruhového průřezu a ploché tyče, lehké, čtvercové a příčné profily. Polsko objasnilo, že tato úprava je spojena s rozvojem stavebního trhu, jehož značný růst v okolí Varšavy je předpokládán po dobu mnoha let, což spolu se sídlem ve Varšavě může společnosti AHW zajistit převahu prvního subjektu na trhu.

| (49) | Nová válcovna začne plně fungovat v polovině roku 2008 a nahradí stávající válcovny za tepla, do jejichž modernizace již bylo investováno [přibližně 25 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1] milionu PLN. Celkové náklady investičního programu jsou uvedeny v tabulce:
  Tabulka 4
  Náklady nového investičního programu v IOP 2005











  V tis. PLN | 2002 (15) | 2003 (15) | 2004 (15) | 2005 | 2006 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocelárna | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Válcovny za tepla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [přibližně 120 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1] |
| Obecné | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Celkem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [přibližně 140 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1] |

(49)

Nová válcovna začne plně fungovat v polovině roku 2008 a nahradí stávající válcovny za tepla, do jejichž modernizace již bylo investováno [přibližně 25 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1] milionu PLN. Celkové náklady investičního programu jsou uvedeny v tabulce:

Tabulka 4

Náklady nového investičního programu v IOP 2005

V tis. PLN

2002 (15)

2003 (15)

2004 (15)

2005

2006

Celkem

Ocelárna

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Válcovny za tepla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[přibližně 120 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1]

Obecné

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Celkem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[přibližně 140 % celkové částky na investice uvedené v tabulce č. 1]

| (50) | Celkové investiční náklady nyní činí [přibližně 140 % celkové částky investic uvedených v tabulce č. 1] milionu PLN, z toho [přibližně 120 % celkové výše investic uvedených v tabulce č. 1] milionů PLN se plánuje na válcovnu za tepla, tudíž o [...] milionů PLN více, než se na investice původně plánovalo. V těchto nákladech jsou však již zohledněny náklady na uskutečněné investice do střední válcovny ve výši [...] milionu PLN. Po jejich odečtení od částky [...] milionů PLN by náklady na novou válcovnu činily [méně než 200] milionů PLN. |
| --- | --- |

(50)

Celkové investiční náklady nyní činí [přibližně 140 % celkové částky investic uvedených v tabulce č. 1] milionu PLN, z toho [přibližně 120 % celkové výše investic uvedených v tabulce č. 1] milionů PLN se plánuje na válcovnu za tepla, tudíž o [...] milionů PLN více, než se na investice původně plánovalo. V těchto nákladech jsou však již zohledněny náklady na uskutečněné investice do střední válcovny ve výši [...] milionu PLN. Po jejich odečtení od částky [...] milionů PLN by náklady na novou válcovnu činily [méně než 200] milionů PLN.

5.   Rozvoj výrobní kapacity

| (51) | Změny v oblasti výrobní kapacity společnosti AHW jsou uvedeny v tabulce:
  Tabulka 5
  Maximální roční výrobní kapacita v tis. tun













  Výroba | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tekutá ocel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [přibližně 100 % celkové kapacity válcovny] | [totéž] | Beze změn |
| Ploché výrobky | 20 | 20 | 20 | 20 | 0 | 0 | 0 | Podle protokolu č. 8 |
| Válcovna – válcovaný materiál | 180 | 180 | 180 | 180 | 180 | 0 | 0 | Podle protokolu č. 8 |
| Válcovna – lehké profily | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [přibližně 40 %] | 0 | Nová strategie (16) |
| Válcovna – dlouhé těžké profily | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [přibližně 60 %] | 0 | Nová strategie (16) |
| Válcovna – kované profily | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | Nová strategie (16) |
| Pásy válcované za studena | 30 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Podle protokolu č. 8 |
| Nová válcovna | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | [...] | [přibližně 70 %] | Nová strategie (nezohledněna v protokolu č. 8) |

(51)

Změny v oblasti výrobní kapacity společnosti AHW jsou uvedeny v tabulce:

Tabulka 5

Maximální roční výrobní kapacita v tis. tun

Výroba

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Poznámky

Tekutá ocel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[přibližně 100 % celkové kapacity válcovny]

[totéž]

Beze změn

Ploché výrobky

20

20

20

20

0

0

0

Podle protokolu č. 8

Válcovna – válcovaný materiál

180

180

180

180

180

0

0

Podle protokolu č. 8

Válcovna – lehké profily

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[přibližně 40 %]

0

Nová strategie (16)

Válcovna – dlouhé těžké profily

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[přibližně 60 %]

0

Nová strategie (16)

Válcovna – kované profily

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Nová strategie (16)

Pásy válcované za studena

30

0

0

0

0

0

0

Podle protokolu č. 8

Nová válcovna

0

0

0

0

0

[...]

[přibližně 70 %]

Nová strategie (nezohledněna v protokolu č. 8)

| (52) | Po dosažení celé výrobní kapacity nové válcovny v roce 2008 bude stará válcovna uzavřena. V žádném okamžiku před rokem 2007 nepřekročila společná výroba společnosti maximální výrobní kapacitu ve výši [...] tun. Změna investičního programu proto vede k dalšímu snížení výrobní kapacity společnosti o [...] tun. |
| --- | --- |

(52)

Po dosažení celé výrobní kapacity nové válcovny v roce 2008 bude stará válcovna uzavřena. V žádném okamžiku před rokem 2007 nepřekročila společná výroba společnosti maximální výrobní kapacitu ve výši [...] tun. Změna investičního programu proto vede k dalšímu snížení výrobní kapacity společnosti o [...] tun.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (53) | V dopise ze dne 6. prosince 2006 se Komise odvolala na neprovedení programu restrukturalizace společnosti AHW a uvedla, že má v úmyslu ověřit, zda to představuje případné zneužití restrukturalizační podpory. Komise poukázala zejména na to, že značná částka podpory nebyla využita náležitě. |
| --- | --- |

(53)

V dopise ze dne 6. prosince 2006 se Komise odvolala na neprovedení programu restrukturalizace společnosti AHW a uvedla, že má v úmyslu ověřit, zda to představuje případné zneužití restrukturalizační podpory. Komise poukázala zejména na to, že značná částka podpory nebyla využita náležitě.

| (54) | Komise měla mimoto pochybnosti, zda může schválit aktualizovaný obchodní plán podle bodu 10 protokolu č. 8 s přihlédnutím k tomu, že se týká nových investic, které mohou být prospěšné, nikoli však nutné pro restrukturalizaci společnosti. |
| --- | --- |

(54)

Komise měla mimoto pochybnosti, zda může schválit aktualizovaný obchodní plán podle bodu 10 protokolu č. 8 s přihlédnutím k tomu, že se týká nových investic, které mohou být prospěšné, nikoli však nutné pro restrukturalizaci společnosti.

IV.   PŘIPOMÍNKY POLSKA

| (55) | Polské orgány uvedly, že společnost AHW využila státní záruku v souladu s podmínkami, za nichž byla udělena, a objasnily, že:






  a) | za prvé, splacení transakce zahrnující prodej a zpětný leasing se týkalo investic, které byly popsány pouze jako velmi obecné opatření, bez jejich upřesnění; |
| --- | --- | --- |

(55)

Polské orgány uvedly, že společnost AHW využila státní záruku v souladu s podmínkami, za nichž byla udělena, a objasnily, že:

a)

za prvé, splacení transakce zahrnující prodej a zpětný leasing se týkalo investic, které byly popsány pouze jako velmi obecné opatření, bez jejich upřesnění;

| b) | za druhé, transakce byla součástí finanční restrukturalizace s přihlédnutím k tomu, že částka nákladů restrukturalizace činila 857 milionů PLN, jelikož jako náklady restrukturalizace se berou v úvahu rovněž ztráty a závazky. Polsko uvedlo, že tyto ztráty zahrnují ztráty za rok 2002 a 2003 ve výši 150 milionů PLN vykázané v předpokládané rozvaze (s. 79, IOP 2003). Společnost měla mimoto rovněž dlouhodobé a krátkodobé závazky ve výši 513,4 milionu PLN. Další náklady vyplývají z restrukturalizace zaměstnanosti a investic (190,5 milionu PLN); |
| --- | --- |

b)

za druhé, transakce byla součástí finanční restrukturalizace s přihlédnutím k tomu, že částka nákladů restrukturalizace činila 857 milionů PLN, jelikož jako náklady restrukturalizace se berou v úvahu rovněž ztráty a závazky. Polsko uvedlo, že tyto ztráty zahrnují ztráty za rok 2002 a 2003 ve výši 150 milionů PLN vykázané v předpokládané rozvaze (s. 79, IOP 2003). Společnost měla mimoto rovněž dlouhodobé a krátkodobé závazky ve výši 513,4 milionu PLN. Další náklady vyplývají z restrukturalizace zaměstnanosti a investic (190,5 milionu PLN);

| c) | za třetí, transakce měla být prvkem majetkové restrukturalizace naplánované v restrukturalizačním programu. Společnost se proto rozhodla, že v zájmu omezení „nepříznivého dopadu stávajícího finančního zadlužení na hotovostní toky nahradí stávající smlouvu o zpětném leasingu mnohem levnějším úvěrem“. Polsko uvedlo, že to bylo naléhavé, jelikož se společnost HLW nacházela v „situaci, kdy vyčerpala finanční rezervy“. |
| --- | --- |

c)

za třetí, transakce měla být prvkem majetkové restrukturalizace naplánované v restrukturalizačním programu. Společnost se proto rozhodla, že v zájmu omezení „nepříznivého dopadu stávajícího finančního zadlužení na hotovostní toky nahradí stávající smlouvu o zpětném leasingu mnohem levnějším úvěrem“. Polsko uvedlo, že to bylo naléhavé, jelikož se společnost HLW nacházela v „situaci, kdy vyčerpala finanční rezervy“.

| (56) | Polské orgány mimoto tvrdí, že transakce zahrnující prodej a zpětný leasing vedla rovněž k životaschopnosti společnosti, toto však neodůvodnily. |
| --- | --- |

(56)

Polské orgány mimoto tvrdí, že transakce zahrnující prodej a zpětný leasing vedla rovněž k životaschopnosti společnosti, toto však neodůvodnily.

| (57) | Polské orgány uvádějí, že zásadní význam měl okamžik poskytnutí podpory. Tvrdí, že „potřeba státní podpory existovala pouze v letech 2003/2004“, kdy byla zaznamenána potřeba finančních prostředků (17). |
| --- | --- |

(57)

Polské orgány uvádějí, že zásadní význam měl okamžik poskytnutí podpory. Tvrdí, že „potřeba státní podpory existovala pouze v letech 2003/2004“, kdy byla zaznamenána potřeba finančních prostředků (17).

| (58) | Polské orgány zopakovaly, že společnost AHW podporu vrátila. Státní záruka měla být pouze doplňkem jiných zajištění půjčky. Bance bylo poskytnuto zajištění v podobě zástavy na pozemcích a všech stálých aktivech a rovněž sedmi vlastních směnek. Polsko mimoto poskytlo podrobné informace o různých jiných finančních nástrojích, které společnost HLW v té době využila, a na základě toho tvrdí, že společnost HLW byla schopna získat finanční prostředky na trhu i bez záruky. |
| --- | --- |

(58)

Polské orgány zopakovaly, že společnost AHW podporu vrátila. Státní záruka měla být pouze doplňkem jiných zajištění půjčky. Bance bylo poskytnuto zajištění v podobě zástavy na pozemcích a všech stálých aktivech a rovněž sedmi vlastních směnek. Polsko mimoto poskytlo podrobné informace o různých jiných finančních nástrojích, které společnost HLW v té době využila, a na základě toho tvrdí, že společnost HLW byla schopna získat finanční prostředky na trhu i bez záruky.

| (59) | Polské orgány připomínají, že by společnost Arcelor podnik nekoupila, pokud by neměla jistotu, že společnost HLW byla „způsobilá pro státní podporu, kterou obdržela“. |
| --- | --- |

(59)

Polské orgány připomínají, že by společnost Arcelor podnik nekoupila, pokud by neměla jistotu, že společnost HLW byla „způsobilá pro státní podporu, kterou obdržela“.

| (60) | Polské orgány zdůrazňují, že změna plánu vede k širšímu investičnímu programu, než se původně plánovalo, a že veškeré investice byly neodvolatelně zahájeny do konce roku 2006 (tj. před koncem období restrukturalizace). Proto podle názoru polských orgánů nelze usuzovat, že podpora byla zneužita, a je nutno mít za to, že navrhovaná změna programu je v souladu s pravidly Společenství. |
| --- | --- |

(60)

Polské orgány zdůrazňují, že změna plánu vede k širšímu investičnímu programu, než se původně plánovalo, a že veškeré investice byly neodvolatelně zahájeny do konce roku 2006 (tj. před koncem období restrukturalizace). Proto podle názoru polských orgánů nelze usuzovat, že podpora byla zneužita, a je nutno mít za to, že navrhovaná změna programu je v souladu s pravidly Společenství.

| (61) | Polské orgány sdělily, že o investici předpokládané v IOP 2005, tj. nahrazení střední válcovny, se hovořilo již v roce 1997. Hotovostní toky společnosti v období 1997–2003 však na financování této investice nepostačovaly. Teprve v okamžiku, kdy podnik převzala společnost Arcelor, byly k dispozici dostatečné prostředky na její financování (18). Polsko mimoto tvrdí, že výrobní sortiment byl v IOP 2003 vymezen pouze velmi obecně a nebyl optimální s ohledem na změněnou strukturu poptávky na polském trhu, která vyžadovala přizpůsobení výrobního sortimentu. |
| --- | --- |

(61)

Polské orgány sdělily, že o investici předpokládané v IOP 2005, tj. nahrazení střední válcovny, se hovořilo již v roce 1997. Hotovostní toky společnosti v období 1997–2003 však na financování této investice nepostačovaly. Teprve v okamžiku, kdy podnik převzala společnost Arcelor, byly k dispozici dostatečné prostředky na její financování (18). Polsko mimoto tvrdí, že výrobní sortiment byl v IOP 2003 vymezen pouze velmi obecně a nebyl optimální s ohledem na změněnou strukturu poptávky na polském trhu, která vyžadovala přizpůsobení výrobního sortimentu.

| (62) | Polské orgány tvrdí, že změny IOP 2005 nemají nepříznivý dopad na protokol č. 8. Nový program je nezbytný k dosažení „trvalé životaschopnosti“. Stávající životaschopnost na konci doby restrukturalizace vyplývala pouze z příznivé situace na trhu a rovněž struktury cen/příjmů/nákladů. V tomto smyslu se uvádí, že by technologie předvalků společnosti nezaručovala konkurenceschopnost z dlouhodobého hlediska a vyžadovala by nahrazení moderním procesem kontinuálního lití. |
| --- | --- |

(62)

Polské orgány tvrdí, že změny IOP 2005 nemají nepříznivý dopad na protokol č. 8. Nový program je nezbytný k dosažení „trvalé životaschopnosti“. Stávající životaschopnost na konci doby restrukturalizace vyplývala pouze z příznivé situace na trhu a rovněž struktury cen/příjmů/nákladů. V tomto smyslu se uvádí, že by technologie předvalků společnosti nezaručovala konkurenceschopnost z dlouhodobého hlediska a vyžadovala by nahrazení moderním procesem kontinuálního lití.

| (63) | Polské orgány naznačují, že i kdyby měla být obdržená podpora považována za dodatečnou provozní podporu, je nutno mít za to, že byla kompenzována vyrovnávacími opatřeními, tj. dalším snížením výrobní kapacity ze strany společnosti v rámci změny strategie. Polské orgány rovněž potvrzují, že společnost HLW neuskutečnila všechny investice, což vyplývalo z opoždění majetkové restrukturalizace. |
| --- | --- |

(63)

Polské orgány naznačují, že i kdyby měla být obdržená podpora považována za dodatečnou provozní podporu, je nutno mít za to, že byla kompenzována vyrovnávacími opatřeními, tj. dalším snížením výrobní kapacity ze strany společnosti v rámci změny strategie. Polské orgány rovněž potvrzují, že společnost HLW neuskutečnila všechny investice, což vyplývalo z opoždění majetkové restrukturalizace.

| (64) | Polsko předložilo Komisi rovněž informace o připsaných úrocích v souvislosti s půjčkou, jež jsou uvedeny v bodě 41, a jiných nákladech, které vznikly v souvislosti s půjčkou a zárukou a které byly uvedeny v bodě 42. |
| --- | --- |

(64)

Polsko předložilo Komisi rovněž informace o připsaných úrocích v souvislosti s půjčkou, jež jsou uvedeny v bodě 41, a jiných nákladech, které vznikly v souvislosti s půjčkou a zárukou a které byly uvedeny v bodě 42.

V.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (65) | Příjemce podpory předložil připomínky týkající se zahájení řízení a posléze byl informován o výměně informací mezi Komisí a polskými orgány. |
| --- | --- |

(65)

Příjemce podpory předložil připomínky týkající se zahájení řízení a posléze byl informován o výměně informací mezi Komisí a polskými orgány.

| (66) | Společnost AHW uvedla, že velká část podpory byla využita na odkoupení některých aktiv koupených na leasing s cílem snížit finanční náklady. Jelikož se investice týkaly majetku koupeného na leasing, lze jeho odkup považovat za prvek restrukturalizace. |
| --- | --- |

(66)

Společnost AHW uvedla, že velká část podpory byla využita na odkoupení některých aktiv koupených na leasing s cílem snížit finanční náklady. Jelikož se investice týkaly majetku koupeného na leasing, lze jeho odkup považovat za prvek restrukturalizace.

| (67) | Příjemce podpory rovněž tvrdí, že záruka byla poskytnuta před přistoupením Polska k Evropské unii (usnesením Rady ministrů, které bylo přijato v prosinci 2003), a proto určení podpory záviselo na polské vládě. Společnost mimoto uvádí, že podporu využila přesně podle rozhodnutí o jejím poskytnutí. |
| --- | --- |

(67)

Příjemce podpory rovněž tvrdí, že záruka byla poskytnuta před přistoupením Polska k Evropské unii (usnesením Rady ministrů, které bylo přijato v prosinci 2003), a proto určení podpory záviselo na polské vládě. Společnost mimoto uvádí, že podporu využila přesně podle rozhodnutí o jejím poskytnutí.

| (68) | Společnost AHW zopakovala, že účelem nového plánu je dosažení cílů původního plánu a že změna strategie je nezbytná k zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti. |
| --- | --- |

(68)

Společnost AHW zopakovala, že účelem nového plánu je dosažení cílů původního plánu a že změna strategie je nezbytná k zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti.

VI.   POSOUZENÍ

1.   Rozhodné právo

| (69) | V bodě 1 protokolu č. 8 se stanoví, že „odchylně od článků 87 a 88 Smlouvy o ES se státní podpora poskytnutá Polskem pro účely restrukturalizace vymezeným částem polského ocelářského průmyslu považuje za slučitelnou se společným trhem“, pokud jsou mimo jiné splněny podmínky stanovené v uvedeném protokolu. |
| --- | --- |

(69)

V bodě 1 protokolu č. 8 se stanoví, že „odchylně od článků 87 a 88 Smlouvy o ES se státní podpora poskytnutá Polskem pro účely restrukturalizace vymezeným částem polského ocelářského průmyslu považuje za slučitelnou se společným trhem“, pokud jsou mimo jiné splněny podmínky stanovené v uvedeném protokolu.

| (70) | Doba odkladu pro poskytování restrukturalizační podpory pro polský hutnický průmysl v rámci Evropské dohody byla Radou prodloužena do doby přistoupení Polska k EU. Toto ustanovení bylo obsaženo v protokolu č. 8 Smlouvy o přistoupení Polska k EU. V zájmu dosažení tohoto cíle byly stanoveny časové rámce před přistoupením i poté. Přesněji, v období 1997–2003 bylo povoleno poskytnutí omezené výše podpory na restrukturalizační cíle a v období 1997–2006 byla další státní podpora určená na restrukturalizaci polského hutnictví zakázána. V tomto ohledu se jednoznačně liší od ostatních ustanovení Smlouvy o přistoupení, např. prozatímního mechanismu stanoveného v příloze IV („postup týkající se existující podpory“), který se týká pouze státních podpor poskytnutých před přistoupením, pokud jsou tyto podpory „nadále použitelné“ po dni přistoupení. Protokol č. 8 lze proto považovat za lex specialis, který v záležitostech, jichž se týká, nahrazuje ostatní ustanovení Aktu o přistoupení (19). |
| --- | --- |

(70)

Doba odkladu pro poskytování restrukturalizační podpory pro polský hutnický průmysl v rámci Evropské dohody byla Radou prodloužena do doby přistoupení Polska k EU. Toto ustanovení bylo obsaženo v protokolu č. 8 Smlouvy o přistoupení Polska k EU. V zájmu dosažení tohoto cíle byly stanoveny časové rámce před přistoupením i poté. Přesněji, v období 1997–2003 bylo povoleno poskytnutí omezené výše podpory na restrukturalizační cíle a v období 1997–2006 byla další státní podpora určená na restrukturalizaci polského hutnictví zakázána. V tomto ohledu se jednoznačně liší od ostatních ustanovení Smlouvy o přistoupení, např. prozatímního mechanismu stanoveného v příloze IV („postup týkající se existující podpory“), který se týká pouze státních podpor poskytnutých před přistoupením, pokud jsou tyto podpory „nadále použitelné“ po dni přistoupení. Protokol č. 8 lze proto považovat za lex specialis, který v záležitostech, jichž se týká, nahrazuje ostatní ustanovení Aktu o přistoupení (19).

| (71) | Ačkoliv se články 87 a 88 Smlouvy o ES obvykle nevztahují na podporu poskytnutou před přistoupením, která po přistoupení není nadále použitelná, ustanovení protokolu č. 8 rozšiřují kontrolu nad státní podporou v rámci Smlouvy o ES na veškeré podpory poskytnuté na restrukturalizaci polského hutnictví v letech 1997–2006. |
| --- | --- |

(71)

Ačkoliv se články 87 a 88 Smlouvy o ES obvykle nevztahují na podporu poskytnutou před přistoupením, která po přistoupení není nadále použitelná, ustanovení protokolu č. 8 rozšiřují kontrolu nad státní podporou v rámci Smlouvy o ES na veškeré podpory poskytnuté na restrukturalizaci polského hutnictví v letech 1997–2006.

| (72) | V souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES je možné přijmout rozhodnutí po přistoupení Polska k EU, protože v případě, že neexistují podrobné předpisy v protokolu č. 8, je nutno použít obvyklá pravidla a zásady. Z toho důvodu je použito rovněž nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (dále jen „procesní nařízení“) (20). |
| --- | --- |

(72)

V souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES je možné přijmout rozhodnutí po přistoupení Polska k EU, protože v případě, že neexistují podrobné předpisy v protokolu č. 8, je nutno použít obvyklá pravidla a zásady. Z toho důvodu je použito rovněž nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (dále jen „procesní nařízení“) (20).

2.   Zneužití podpory

| (73) | Bod 18 písm. a) protokolu č. 8 Komisi opravňuje „přijmout vhodná opatření a požádat dotyčné společnosti, aby vrátily veškerou podporu poskytnutou v rozporu s podmínkami stanovenými v tomto protokolu [...], pokud kontrola ukáže, že nebyly splněny podmínky v přechodných ustanoveních obsažených v tomto protokolu“. |
| --- | --- |

(73)

Bod 18 písm. a) protokolu č. 8 Komisi opravňuje „přijmout vhodná opatření a požádat dotyčné společnosti, aby vrátily veškerou podporu poskytnutou v rozporu s podmínkami stanovenými v tomto protokolu [...], pokud kontrola ukáže, že nebyly splněny podmínky v přechodných ustanoveních obsažených v tomto protokolu“.

| (74) | Po formálním vyšetřovacím řízení Komise uvedla, že se Polsku nepodařilo rozptýlit její pochybnosti týkající se zneužití restrukturalizační podpory. Podle názoru Komise společnost neprovedla náležitě svůj program restrukturalizace, jak bylo výslovně stanoveno v bodě 9 písm. a) a h) protokolu č. 8. Komise podotýká, že z poskytnutých finančních prostředků (přibližně 34 milionů EUR) byla pouze malá část využita podle IOP 2003 na financování investic, zatímco zbývající část, tj. 31,2 milionu EUR, byla použita na cíle, jež nebyly v programu uvedeny. |
| --- | --- |

(74)

Po formálním vyšetřovacím řízení Komise uvedla, že se Polsku nepodařilo rozptýlit její pochybnosti týkající se zneužití restrukturalizační podpory. Podle názoru Komise společnost neprovedla náležitě svůj program restrukturalizace, jak bylo výslovně stanoveno v bodě 9 písm. a) a h) protokolu č. 8. Komise podotýká, že z poskytnutých finančních prostředků (přibližně 34 milionů EUR) byla pouze malá část využita podle IOP 2003 na financování investic, zatímco zbývající část, tj. 31,2 milionu EUR, byla použita na cíle, jež nebyly v programu uvedeny.

| (75) | Komise proto za prvé určila, jaký druh opatření se plánoval v původním IOP, a posléze, zda opatření, která společnost provedla, jsou případně v rozporu s pravidly společného trhu, a rovněž jaký je dopad zneužité podpory s přihlédnutím k celkovému programu, načež posoudila výši podpory. To, zda nový program může tento závěr změnit, je projednáno v dalším oddíle (3). |
| --- | --- |

(75)

Komise proto za prvé určila, jaký druh opatření se plánoval v původním IOP, a posléze, zda opatření, která společnost provedla, jsou případně v rozporu s pravidly společného trhu, a rovněž jaký je dopad zneužité podpory s přihlédnutím k celkovému programu, načež posoudila výši podpory. To, zda nový program může tento závěr změnit, je projednáno v dalším oddíle (3).

a)   Rozsah restrukturalizace stanovený v původním investičním plánu

| (76) | Komise za prvé objasnila rozsah IOP 2003 a rovněž to, zda IOP 2003 zahrnoval splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu ve vztahu k výrobním aktivům, na něž byla podpora určená na restrukturalizaci využita především. |
| --- | --- |

(76)

Komise za prvé objasnila rozsah IOP 2003 a rovněž to, zda IOP 2003 zahrnoval splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu ve vztahu k výrobním aktivům, na něž byla podpora určená na restrukturalizaci využita především.

| (77) | Jak je uvedeno v bodě (34), hlavním úkolem programu restrukturalizace bylo zaručení včasného provedení stanovených opatření, která byla nutná k zajištění životaschopnosti společnosti HLW. Tato opatření byla spojena zejména s investicemi a finanční restrukturalizací. Prioritou programu bylo umožnit restrukturalizaci společnosti v letech 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(77)

Jak je uvedeno v bodě (34), hlavním úkolem programu restrukturalizace bylo zaručení včasného provedení stanovených opatření, která byla nutná k zajištění životaschopnosti společnosti HLW. Tato opatření byla spojena zejména s investicemi a finanční restrukturalizací. Prioritou programu bylo umožnit restrukturalizaci společnosti v letech 2002 a 2003.

| (78) | Za prvé, v plánu IOP 2003 se předpokládalo, že společnost HLW bude investovat částku ve výši [mezi 150 a 220] milionů PLN. Zdá se však, že příjemce podpory i polské orgány usuzují, že pořízení výrobních aktiv lze považovat za prvek investičního programu. Polsko tvrdí, že investice byly popsány jako velmi obecné opatření, bez jejich upřesnění. Příjemce podpory mimoto uvádí, že jejich pořízení bylo pro proces restrukturalizace nutné, „jelikož by podnik nemohl v době restrukturalizace bez tohoto zařízení fungovat“. |
| --- | --- |

(78)

Za prvé, v plánu IOP 2003 se předpokládalo, že společnost HLW bude investovat částku ve výši [mezi 150 a 220] milionů PLN. Zdá se však, že příjemce podpory i polské orgány usuzují, že pořízení výrobních aktiv lze považovat za prvek investičního programu. Polsko tvrdí, že investice byly popsány jako velmi obecné opatření, bez jejich upřesnění. Příjemce podpory mimoto uvádí, že jejich pořízení bylo pro proces restrukturalizace nutné, „jelikož by podnik nemohl v době restrukturalizace bez tohoto zařízení fungovat“.

| (79) | Komise tato tvrzení nemůže přijmout. Je zřejmé, že IOP 2003 stanovil v bodě 4.4. investice s ohledem na náklady (tabulka č. 21 v IOP 2003, uvedena jako tabulka č. 1 v bodě 18), obsah (tabulka č. 22 v IOP 2003) a dobu (tabulka č. 23 v IOP 2003). Splacení smlouvy o prodeji a leasingu výrobních aktiv se nepředpokládalo. Tento pokus ve skutečnosti spíše svědčí o tom, že polské orgány i příjemce podpory nevidí žádný přesvědčivý důvod pro splacení smlouvy o prodeji a leasingu. V opačném případě by program toto opatření obsahoval. |
| --- | --- |

(79)

Komise tato tvrzení nemůže přijmout. Je zřejmé, že IOP 2003 stanovil v bodě 4.4. investice s ohledem na náklady (tabulka č. 21 v IOP 2003, uvedena jako tabulka č. 1 v bodě 18), obsah (tabulka č. 22 v IOP 2003) a dobu (tabulka č. 23 v IOP 2003). Splacení smlouvy o prodeji a leasingu výrobních aktiv se nepředpokládalo. Tento pokus ve skutečnosti spíše svědčí o tom, že polské orgány i příjemce podpory nevidí žádný přesvědčivý důvod pro splacení smlouvy o prodeji a leasingu. V opačném případě by program toto opatření obsahoval.

| (80) | Za druhé, IOP 2003 předpokládá omezenou finanční restrukturalizaci. V později předložených informacích polské orgány tvrdí, že ve finanční restrukturalizaci je nutno zohlednit částku odkupu výrobních aktiv (21). Uvádějí, že finanční restrukturalizace zahrnovala rovněž stávající ztráty ve výši 150 milionů PLN a odklad závazků ve výši 513 milionů PLN, což společně tvoří náklady restrukturalizace ve výši přibližně 858 milionů PLN. |
| --- | --- |

(80)

Za druhé, IOP 2003 předpokládá omezenou finanční restrukturalizaci. V později předložených informacích polské orgány tvrdí, že ve finanční restrukturalizaci je nutno zohlednit částku odkupu výrobních aktiv (21). Uvádějí, že finanční restrukturalizace zahrnovala rovněž stávající ztráty ve výši 150 milionů PLN a odklad závazků ve výši 513 milionů PLN, což společně tvoří náklady restrukturalizace ve výši přibližně 858 milionů PLN.

| (81) | Komise však nemůže souhlasit s tím, že náklady restrukturalizace tvoří stávající ztráty ve výši 150 milionů PLN a změna harmonogramu splácení závazků ve výši 513 milionů PLN. Jak se uvádí v bodě 22, Komise nepopírá, že se v IOP 2003 v bodě 4.7 uvádí, že „společnost hodlá restrukturalizovat závazky ve výši 513 milionů PLN“. Není však uvedeno, že se jedná o nezbytný prvek restrukturalizačních úkolů. Ve skutečnosti je jako restrukturalizační úkol v bodě 3.2 stanoveno pouze „splacení krátkodobých úvěrů a prodej zbytečných nevýrobních aktiv“. |
| --- | --- |

(81)

Komise však nemůže souhlasit s tím, že náklady restrukturalizace tvoří stávající ztráty ve výši 150 milionů PLN a změna harmonogramu splácení závazků ve výši 513 milionů PLN. Jak se uvádí v bodě 22, Komise nepopírá, že se v IOP 2003 v bodě 4.7 uvádí, že „společnost hodlá restrukturalizovat závazky ve výši 513 milionů PLN“. Není však uvedeno, že se jedná o nezbytný prvek restrukturalizačních úkolů. Ve skutečnosti je jako restrukturalizační úkol v bodě 3.2 stanoveno pouze „splacení krátkodobých úvěrů a prodej zbytečných nevýrobních aktiv“.

| (82) | Mimoto se za náklady restrukturalizace obvykle nepovažují všechny druhy ztrát, jak tvrdí Polsko. Závazky v rozvaze nemusí nutně odpovídat nákladům restrukturalizace, jelikož závazky jsou součástí běžné hospodářské činnosti. Je pravdou, že přílišné závazky mohou způsobovat potíže, v takovém případě však musí restrukturalizace zahrnovat opatření, jež se týkají konkrétně závazků, například zajištění kapitálového vkladu, úvěry nebo smlouvy o odložení splátek. Plán žádná taková opatření za účelem finanční restrukturalizace nepředpokládá (bod 4.7 odst. 5). |
| --- | --- |

(82)

Mimoto se za náklady restrukturalizace obvykle nepovažují všechny druhy ztrát, jak tvrdí Polsko. Závazky v rozvaze nemusí nutně odpovídat nákladům restrukturalizace, jelikož závazky jsou součástí běžné hospodářské činnosti. Je pravdou, že přílišné závazky mohou způsobovat potíže, v takovém případě však musí restrukturalizace zahrnovat opatření, jež se týkají konkrétně závazků, například zajištění kapitálového vkladu, úvěry nebo smlouvy o odložení splátek. Plán žádná taková opatření za účelem finanční restrukturalizace nepředpokládá (bod 4.7 odst. 5).

| (83) | V IOP 2003 se v bodě 4.7 uvádí, že na financování restrukturalizace jsou nutné pouze příjmy ve výši 363 milionů PLN, které jsou nižší než celkové stávající závazky ve výši 513 milionů PLN. Mimoto se zdá, že se částka ve výši 60 milionů PLN uvedená v bodě 4.7 týká budoucího provozního kapitálu. Na restrukturalizaci se proto plánovala částka nejvýše 300 milionů PLN (viz bod (30)). |
| --- | --- |

(83)

V IOP 2003 se v bodě 4.7 uvádí, že na financování restrukturalizace jsou nutné pouze příjmy ve výši 363 milionů PLN, které jsou nižší než celkové stávající závazky ve výši 513 milionů PLN. Mimoto se zdá, že se částka ve výši 60 milionů PLN uvedená v bodě 4.7 týká budoucího provozního kapitálu. Na restrukturalizaci se proto plánovala částka nejvýše 300 milionů PLN (viz bod (30)).

| (84) | Využití částky ve výši 300 milionů PLN je objasněno v bodě 4.12.1 IOP 2003, který se týká nákladů a zdrojů programu a v němž se uvádí, že na období 2002–2003 jsou zapotřebí finanční prostředky ve výši 219 milionů PLN. Vzhledem k tomu, že tato částka měla zahrnovat rovněž investice (jak se uvádí v bodě (26)), činily zbývající prostředky na finanční restrukturalizaci pouze [...] milionu PLN. |
| --- | --- |

(84)

Využití částky ve výši 300 milionů PLN je objasněno v bodě 4.12.1 IOP 2003, který se týká nákladů a zdrojů programu a v němž se uvádí, že na období 2002–2003 jsou zapotřebí finanční prostředky ve výši 219 milionů PLN. Vzhledem k tomu, že tato částka měla zahrnovat rovněž investice (jak se uvádí v bodě (26)), činily zbývající prostředky na finanční restrukturalizaci pouze [...] milionu PLN.

| (85) | Mimoto by částka ve výši 81,5 milionu PLN nepostačovala na uhrazení splátky smlouvy o prodeji a zpětnému leasingu. V bodě 3.2. IOP 2003 se výslovně uvádí, že se finanční restrukturalizace bude týkat pouze krátkodobých závazků. Finanční restrukturalizace obsažená v plánu byla proto omezena na částku 81,5 milionu PLN, nezahrnovala však splacení smlouvy o prodeji a leasingu, která jednoznačně představovala dlouhodobý závazek, jelikož měla být splacena do roku 2010. Splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu proto nelze považovat za prvek finanční restrukturalizace, na niž měla být podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(85)

Mimoto by částka ve výši 81,5 milionu PLN nepostačovala na uhrazení splátky smlouvy o prodeji a zpětnému leasingu. V bodě 3.2. IOP 2003 se výslovně uvádí, že se finanční restrukturalizace bude týkat pouze krátkodobých závazků. Finanční restrukturalizace obsažená v plánu byla proto omezena na částku 81,5 milionu PLN, nezahrnovala však splacení smlouvy o prodeji a leasingu, která jednoznačně představovala dlouhodobý závazek, jelikož měla být splacena do roku 2010. Splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu proto nelze považovat za prvek finanční restrukturalizace, na niž měla být podpora poskytnuta.

| (86) | Zdá se, že polské orgány souhlasí s tím, že transakce zahrnující prodej a zpětný leasing nebyla součástí restrukturalizace majetku, jelikož toto tvrzení nepředkládají. Nepřímo se však odvolávají na restrukturalizaci majetku, když citují část týkající se restrukturalizace majetku: „výše uvedený prodej společnosti Huta L.W. umožní splatit část jejích úvěrů a zachovat finanční likviditu“ (bod 64 dopisu ze dne 4. června). |
| --- | --- |

(86)

Zdá se, že polské orgány souhlasí s tím, že transakce zahrnující prodej a zpětný leasing nebyla součástí restrukturalizace majetku, jelikož toto tvrzení nepředkládají. Nepřímo se však odvolávají na restrukturalizaci majetku, když citují část týkající se restrukturalizace majetku: „výše uvedený prodej společnosti Huta L.W. umožní splatit část jejích úvěrů a zachovat finanční likviditu“ (bod 64 dopisu ze dne 4. června).

| (87) | Polské orgány však nezaznamenaly, že nikde není uvedeno, že se změna harmonogramu splacení má týkat veškerých závazků z prodeje a zpětného leasingu, zatímco plán v mnoha bodech uvádí, že se to týká pouze nevýrobních aktiv. Toto tvrzení je zopakováno dvakrát ve stejném oddíle, z něhož pochází výše uvedený citát použitý polskými orgány. Ve skutečnosti se výslovně uvádí, že závazky v rámci smlouvy o prodeji a zpětném leasingu budou předmětem majetkové restrukturalizace, tj. restrukturalizace, která zahrnuje nevýrobní aktiva (viz bod 4.12.1 IOP 2003). To se týká rovněž tzv. „projektu 100 ha“ a „projektu 88 ha“. Účelem majetkové restrukturalizace bylo uvolnění peněžních prostředků na realizaci investic a současně snížení finančních nákladů na závazky. Nezmiňuje se však, že je nutno splatit před datem splatnosti celou smlouvu o prodeji a zpětném leasingu s cílem omezit finanční zátěž. Účelem majetkové restrukturalizace je „snížení“ finančních nákladů, nikoliv jejich vyloučení. |
| --- | --- |

(87)

Polské orgány však nezaznamenaly, že nikde není uvedeno, že se změna harmonogramu splacení má týkat veškerých závazků z prodeje a zpětného leasingu, zatímco plán v mnoha bodech uvádí, že se to týká pouze nevýrobních aktiv. Toto tvrzení je zopakováno dvakrát ve stejném oddíle, z něhož pochází výše uvedený citát použitý polskými orgány. Ve skutečnosti se výslovně uvádí, že závazky v rámci smlouvy o prodeji a zpětném leasingu budou předmětem majetkové restrukturalizace, tj. restrukturalizace, která zahrnuje nevýrobní aktiva (viz bod 4.12.1 IOP 2003). To se týká rovněž tzv. „projektu 100 ha“ a „projektu 88 ha“. Účelem majetkové restrukturalizace bylo uvolnění peněžních prostředků na realizaci investic a současně snížení finančních nákladů na závazky. Nezmiňuje se však, že je nutno splatit před datem splatnosti celou smlouvu o prodeji a zpětném leasingu s cílem omezit finanční zátěž. Účelem majetkové restrukturalizace je „snížení“ finančních nákladů, nikoliv jejich vyloučení.

| (88) | S ohledem na finanční omezení společnosti HLW Komise nevidí žádný důvod úsilí společnosti HLW o koupi vlastních výrobních aktiv, jestliže platba byla splatná teprve později. Každopádně se neuvádí, že by leasingová smlouva byla na překážku restrukturalizaci. Konkrétně bod 4.12 IOP 2003 toto nepotvrzuje, jelikož se v něm uvádí pouze to, že díky prodeji určitého majetku, který byl dříve označen za nevýrobní, bude společnost HLW schopna snížit náklady na leasingovou smlouvu. To je logické pouze s přihlédnutím k tomu, že majetek měl být prodán, aby bylo možno (částečně) splatit úvěr, a tak společnost HLW osvobodit od placení úroků z úvěru. Nezmiňuje se však odkup výrobních aktiv, který by nezajišťoval získání peněžních prostředků, jelikož tento majetek by si společnost ponechala. |
| --- | --- |

(88)

S ohledem na finanční omezení společnosti HLW Komise nevidí žádný důvod úsilí společnosti HLW o koupi vlastních výrobních aktiv, jestliže platba byla splatná teprve později. Každopádně se neuvádí, že by leasingová smlouva byla na překážku restrukturalizaci. Konkrétně bod 4.12 IOP 2003 toto nepotvrzuje, jelikož se v něm uvádí pouze to, že díky prodeji určitého majetku, který byl dříve označen za nevýrobní, bude společnost HLW schopna snížit náklady na leasingovou smlouvu. To je logické pouze s přihlédnutím k tomu, že majetek měl být prodán, aby bylo možno (částečně) splatit úvěr, a tak společnost HLW osvobodit od placení úroků z úvěru. Nezmiňuje se však odkup výrobních aktiv, který by nezajišťoval získání peněžních prostředků, jelikož tento majetek by si společnost ponechala.

| (89) | IOP 2003 proto odkoupení výrobních aktiv nepředpokládal. Společnost HLW použila podporu k účelu, který nebyl obsažen v programu restrukturalizace, jenž byl základem pro schválení podpory, podpora proto nebyla využita v souladu s VPR a rozhodnutím o povolení podpor, tj. protokolem č. 8. Podle čl. 1 písm. g) procesního nařízení toto lze považovat za zneužití podpory, jelikož zneužití je vymezeno jako použití podpory v rozporu s rozhodnutím o povolení státní podpory (22). |
| --- | --- |

(89)

IOP 2003 proto odkoupení výrobních aktiv nepředpokládal. Společnost HLW použila podporu k účelu, který nebyl obsažen v programu restrukturalizace, jenž byl základem pro schválení podpory, podpora proto nebyla využita v souladu s VPR a rozhodnutím o povolení podpor, tj. protokolem č. 8. Podle čl. 1 písm. g) procesního nařízení toto lze považovat za zneužití podpory, jelikož zneužití je vymezeno jako použití podpory v rozporu s rozhodnutím o povolení státní podpory (22).

b)   Neslučitelnost zneužité podpory

| (90) | Po zjištění, že získaná podpora nebyla použita podle programu, je nutno prokázat, že tato zneužitá podpora je neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(90)

Po zjištění, že získaná podpora nebyla použita podle programu, je nutno prokázat, že tato zneužitá podpora je neslučitelná se společným trhem.

| (91) | To vyplývá již z formálního hlediska, vezmeme-li v úvahu, že společnost nevyužila podporu podle plánu, zatímco podle protokolu č. 8 musí podporu využít náležitě, a za druhé, podle bodu 18 protokolu č. 8 není žádná jiná státní podpora poskytnutá v rozporu s IOP, VPR a protokolem č. 8 slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(91)

To vyplývá již z formálního hlediska, vezmeme-li v úvahu, že společnost nevyužila podporu podle plánu, zatímco podle protokolu č. 8 musí podporu využít náležitě, a za druhé, podle bodu 18 protokolu č. 8 není žádná jiná státní podpora poskytnutá v rozporu s IOP, VPR a protokolem č. 8 slučitelná se společným trhem.

| (92) | Komise se mimoto domnívá, že by nemohla považovat skutečné využití podpory za slučitelné se společným trhem, i když společnost AHW dosáhla životaschopnosti. V této souvislosti chce Komise objasnit, že i když má příjemce podpory pochybnosti, zda je jeho stávající životaschopnost dostatečná, je nutno uvést, že příjemce podpory chápe životaschopnost jinak, než jak je definována v příloze č. 3 protokolu č. 8. Tato definice byla dohodnuta v rámci protokolu č. 8, byla monitorována oběma stranami dohody a nemůže být zpětně příjemcem podpory změněna. |
| --- | --- |

(92)

Komise se mimoto domnívá, že by nemohla považovat skutečné využití podpory za slučitelné se společným trhem, i když společnost AHW dosáhla životaschopnosti. V této souvislosti chce Komise objasnit, že i když má příjemce podpory pochybnosti, zda je jeho stávající životaschopnost dostatečná, je nutno uvést, že příjemce podpory chápe životaschopnost jinak, než jak je definována v příloze č. 3 protokolu č. 8. Tato definice byla dohodnuta v rámci protokolu č. 8, byla monitorována oběma stranami dohody a nemůže být zpětně příjemcem podpory změněna.

| (93) | Komise však opakuje, že za prvé, slučitelnost nevyplývá jednoduše z toho, že společnost HLW dosáhla v roce 2006 životaschopnosti. Samotné dosažení životaschopnosti nepostačuje, aby bylo možno restrukturalizaci považovat za slučitelnou se společným trhem. Mimoto je nutno zajistit, aby obnovení životaschopnosti bylo dosaženo při minimální výši státní podpory, která je nezbytná za účelem restrukturalizace, a aby byla uplatněna vyrovnávací opatření. Komise připomíná, že tyto podmínky jsou uvedeny v čl. 8 odst. 4 Evropské dohody, na niž se odkazuje v bodě 1 protokolu č. 8. Koncepce omezení výše státní podpory na nezbytné minimum ukazuje, že podpora nesmí být využita k financování investic nebo opatření, jež pro restrukturalizaci nemají zásadní význam (23). |
| --- | --- |

(93)

Komise však opakuje, že za prvé, slučitelnost nevyplývá jednoduše z toho, že společnost HLW dosáhla v roce 2006 životaschopnosti. Samotné dosažení životaschopnosti nepostačuje, aby bylo možno restrukturalizaci považovat za slučitelnou se společným trhem. Mimoto je nutno zajistit, aby obnovení životaschopnosti bylo dosaženo při minimální výši státní podpory, která je nezbytná za účelem restrukturalizace, a aby byla uplatněna vyrovnávací opatření. Komise připomíná, že tyto podmínky jsou uvedeny v čl. 8 odst. 4 Evropské dohody, na niž se odkazuje v bodě 1 protokolu č. 8. Koncepce omezení výše státní podpory na nezbytné minimum ukazuje, že podpora nesmí být využita k financování investic nebo opatření, jež pro restrukturalizaci nemají zásadní význam (23).

| (94) | Komise za druhé připomíná, že plán, tj. restrukturalizační úkoly a prostředky na jejich financování, musí zajistit dosažení životaschopnosti z hlediska ex ante. IOP 2003 kladl zvláštní důraz na realizaci a urychlení investic s využitím státní podpory. Za prvé bylo prokázáno, že investice měly být přesunuty na rok 2003 díky překlenovacímu úvěru. Mimoto bylo potvrzeno, že majetková restrukturalizace měla být provedena v letech 2004–2005, tudíž jednoznačně příliš pozdě s ohledem na realizaci investičního programu. Úvěr byl zajištěn k pokrytí potřeby finančních prostředků. V úvodu programu je zopakováno, že „realizace programu restrukturalizace podle schváleného harmonogramu a pokračování činnosti podniku vyžaduje získání dalších nezbytných překlenovacích úvěrů“. Překlenovací úvěr byl tedy považován za nezbytný, aby bylo možno uskutečnit investice podle stanoveného harmonogramu. |
| --- | --- |

(94)

Komise za druhé připomíná, že plán, tj. restrukturalizační úkoly a prostředky na jejich financování, musí zajistit dosažení životaschopnosti z hlediska ex ante. IOP 2003 kladl zvláštní důraz na realizaci a urychlení investic s využitím státní podpory. Za prvé bylo prokázáno, že investice měly být přesunuty na rok 2003 díky překlenovacímu úvěru. Mimoto bylo potvrzeno, že majetková restrukturalizace měla být provedena v letech 2004–2005, tudíž jednoznačně příliš pozdě s ohledem na realizaci investičního programu. Úvěr byl zajištěn k pokrytí potřeby finančních prostředků. V úvodu programu je zopakováno, že „realizace programu restrukturalizace podle schváleného harmonogramu a pokračování činnosti podniku vyžaduje získání dalších nezbytných překlenovacích úvěrů“. Překlenovací úvěr byl tedy považován za nezbytný, aby bylo možno uskutečnit investice podle stanoveného harmonogramu.

| (95) | Skutečnost, že se společnost HLW rozhodla splatit smlouvu o prodeji a zpětném leasingu výrobních aktiv a neprovedla investice ve stanovené lhůtě, prokazuje, že společnost HLW svým jednáním – z hlediska ex ante – ohrozila možnost dosažení životaschopnosti. Polské orgány neuvedly žádný důvod, proč by se v srpnu 2003, kdy společnost HLW požádala o záruku, měla situace změnit vzhledem k tomu, že od poslední aktualizace plánu v březnu 2003 uplynulo pouze pět měsíců. Toto využití podpory nepředstavovalo realizaci programu, nýbrž vzhledem ke spojení investic s časovým harmonogramem představovalo překážku náležitého provedení plánu. Z hlediska ex ante proto společnost zjevně životaschopnost ohrozila, bez ohledu na to, že jí později dosáhla. |
| --- | --- |

(95)

Skutečnost, že se společnost HLW rozhodla splatit smlouvu o prodeji a zpětném leasingu výrobních aktiv a neprovedla investice ve stanovené lhůtě, prokazuje, že společnost HLW svým jednáním – z hlediska ex ante – ohrozila možnost dosažení životaschopnosti. Polské orgány neuvedly žádný důvod, proč by se v srpnu 2003, kdy společnost HLW požádala o záruku, měla situace změnit vzhledem k tomu, že od poslední aktualizace plánu v březnu 2003 uplynulo pouze pět měsíců. Toto využití podpory nepředstavovalo realizaci programu, nýbrž vzhledem ke spojení investic s časovým harmonogramem představovalo překážku náležitého provedení plánu. Z hlediska ex ante proto společnost zjevně životaschopnost ohrozila, bez ohledu na to, že jí později dosáhla.

| (96) | Je pravda, že finanční prostředky nejsou vymezeny a zneužití státní podpory může naznačovat, že program restrukturalizace mohl být financován z jiných prostředků, jež měly být původně použity k jiným účelům, na něž byla použita podpora. Toto tvrzení však nelze uznat v případě programu restrukturalizace, v jehož rámci musí být finanční prostředky společnosti použity na nové zaměření podniku, a s ohledem na potíže společnosti by neměly být žádné volné prostředky k dispozici pro záměry, které překračují plán. Použití prostředků ze státem zaručené půjčky na splacení úvěru na výrobní aktiva je důvodem omezení restrukturalizačních opatření v jiné oblasti, zejména co se týká včasného provedení výše uvedených investic. |
| --- | --- |

(96)

Je pravda, že finanční prostředky nejsou vymezeny a zneužití státní podpory může naznačovat, že program restrukturalizace mohl být financován z jiných prostředků, jež měly být původně použity k jiným účelům, na něž byla použita podpora. Toto tvrzení však nelze uznat v případě programu restrukturalizace, v jehož rámci musí být finanční prostředky společnosti použity na nové zaměření podniku, a s ohledem na potíže společnosti by neměly být žádné volné prostředky k dispozici pro záměry, které překračují plán. Použití prostředků ze státem zaručené půjčky na splacení úvěru na výrobní aktiva je důvodem omezení restrukturalizačních opatření v jiné oblasti, zejména co se týká včasného provedení výše uvedených investic.

| (97) | Komise mimoto nevidí žádnou spojitost v tvrzení polských orgánů a příjemce podpory, že se v roce 2003 společnost nacházela v tak obtížné finanční situaci, že nebyla schopna uskutečnit žádné investice. Důvodem je, že Komise nechápe, proč by se společnost v takové situaci měla rozhodnout pro splacení dlouhodobých závazků místo pro přijetí jiných opatření, jež byla stanovena jako nezbytná k dosažení životaschopnosti. |
| --- | --- |

(97)

Komise mimoto nevidí žádnou spojitost v tvrzení polských orgánů a příjemce podpory, že se v roce 2003 společnost nacházela v tak obtížné finanční situaci, že nebyla schopna uskutečnit žádné investice. Důvodem je, že Komise nechápe, proč by se společnost v takové situaci měla rozhodnout pro splacení dlouhodobých závazků místo pro přijetí jiných opatření, jež byla stanovena jako nezbytná k dosažení životaschopnosti.

| (98) | Mimoto není důležité, že společnost v současnosti navrhuje, že realizuje investice, které se neuskutečnily v roce 2004, jelikož provedení bylo spojeno se stanoveným harmonogramem, což bylo považováno za jediný způsob dosažení životaschopnosti do konce roku 2006. Toto porušení je konečné a nelze se mu vyhnout změnou IOP. Tak tomu je i přesto, že IOP 2005 předpokládá dodatečné investice, jelikož tyto nemohou zneužití finančních prostředků odčinit. |
| --- | --- |

(98)

Mimoto není důležité, že společnost v současnosti navrhuje, že realizuje investice, které se neuskutečnily v roce 2004, jelikož provedení bylo spojeno se stanoveným harmonogramem, což bylo považováno za jediný způsob dosažení životaschopnosti do konce roku 2006. Toto porušení je konečné a nelze se mu vyhnout změnou IOP. Tak tomu je i přesto, že IOP 2005 předpokládá dodatečné investice, jelikož tyto nemohou zneužití finančních prostředků odčinit.

| (99) | Za třetí, i kdyby společnost HLW mohla v srpnu 2003 předpokládat, že investice již nejsou k dosažení životaschopnosti nutné, znamenalo by to, že společnost HLW vykázala v IOP 2003 příliš vysoké náklady restrukturalizace a získaná podpora nebyla pro restrukturalizaci nezbytná. Komise však uvádí, že je málo pravděpodobné, že by společnost sotva pět měsíců po schválení IOP 2003 (v březnu 2003) změnila své záměry, když v srpnu 2003 požádala o záruku s tím, že hlavní část měla být určena na splacení úvěru na výrobní aktiva. K doložení tohoto tvrzení by o tom společnost musela každopádně Komisi včas informovat, což neučinila. |
| --- | --- |

(99)

Za třetí, i kdyby společnost HLW mohla v srpnu 2003 předpokládat, že investice již nejsou k dosažení životaschopnosti nutné, znamenalo by to, že společnost HLW vykázala v IOP 2003 příliš vysoké náklady restrukturalizace a získaná podpora nebyla pro restrukturalizaci nezbytná. Komise však uvádí, že je málo pravděpodobné, že by společnost sotva pět měsíců po schválení IOP 2003 (v březnu 2003) změnila své záměry, když v srpnu 2003 požádala o záruku s tím, že hlavní část měla být určena na splacení úvěru na výrobní aktiva. K doložení tohoto tvrzení by o tom společnost musela každopádně Komisi včas informovat, což neučinila.

| (100) | Nicméně i kdyby investice nebyly nutné, nepovažovalo by se přesměrování prostředků na splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu výrobních aktiv za náklady restrukturalizace. Financování splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu výrobních aktiv bylo dohodnuto a mohlo být zaplaceno po skončení období restrukturalizace. Může být pravda, že z toho vyplývala finanční zátěž, ta však byla výslovně zohledněna ve finančních prognózách obsažených v IOP 2003. Jelikož aktiva nebylo možno prodat, bylo by jediným výsledkem splacení smlouvy osvobození od finanční zátěže, což by společnosti HLW zajistilo dodatečnou likviditu. Společnost HLW proto získala dodatečné peněžní prostředky, které lze považovat za provozní podporu, jež mohla vést k přebytečné činnosti narušující trh. Komise si nedokáže představit, jak by tato opatření mohla být schválena, pokud by byla Komisi oznámena. Jestliže investice nebyly skutečně nutné, využití podpory by nebylo považováno za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(100)

Nicméně i kdyby investice nebyly nutné, nepovažovalo by se přesměrování prostředků na splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu výrobních aktiv za náklady restrukturalizace. Financování splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu výrobních aktiv bylo dohodnuto a mohlo být zaplaceno po skončení období restrukturalizace. Může být pravda, že z toho vyplývala finanční zátěž, ta však byla výslovně zohledněna ve finančních prognózách obsažených v IOP 2003. Jelikož aktiva nebylo možno prodat, bylo by jediným výsledkem splacení smlouvy osvobození od finanční zátěže, což by společnosti HLW zajistilo dodatečnou likviditu. Společnost HLW proto získala dodatečné peněžní prostředky, které lze považovat za provozní podporu, jež mohla vést k přebytečné činnosti narušující trh. Komise si nedokáže představit, jak by tato opatření mohla být schválena, pokud by byla Komisi oznámena. Jestliže investice nebyly skutečně nutné, využití podpory by nebylo považováno za slučitelné se společným trhem.

| (101) | Komise nezpochybňuje tvrzení příjemce podpory, že záruka byla využita v souladu s rozhodnutím vlády a že vláda měla právo stanovit, na co je podpora určena. Komise však podotýká, že to nemá vliv na slučitelnost záruky, o níž mělo být rozhodnuto podle protokolu č. 8 a IOP 2003, jež neobsahují podporu na cíle schválené vládou při vydání rozhodnutí. |
| --- | --- |

(101)

Komise nezpochybňuje tvrzení příjemce podpory, že záruka byla využita v souladu s rozhodnutím vlády a že vláda měla právo stanovit, na co je podpora určena. Komise však podotýká, že to nemá vliv na slučitelnost záruky, o níž mělo být rozhodnuto podle protokolu č. 8 a IOP 2003, jež neobsahují podporu na cíle schválené vládou při vydání rozhodnutí.

| (102) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvozuje závěr, že podpora nebyla využita v souladu s bodem 9 a 18 protokolu č. 8. Podpora je proto neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(102)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvozuje závěr, že podpora nebyla využita v souladu s bodem 9 a 18 protokolu č. 8. Podpora je proto neslučitelná se společným trhem.

c)   Dopad neslučitelnosti zneužité podpory na celý program restrukturalizace

| (103) | Závěrem je nutno posoudit dopad neslučitelnosti zneužité podpory. |
| --- | --- |

(103)

Závěrem je nutno posoudit dopad neslučitelnosti zneužité podpory.

| (104) | Komise by za tímto účelem chtěla za prvé poukázat na to, že toto šetření neprokázalo, že některé náklady restrukturalizace byly zbytečné, nýbrž že část státních prostředků byla zneužita. Může být pravda, že určité investice mohly být zrušeny – v ideálním případě po dohodě s Komisí. To by znamenalo, že skutečné náklady restrukturalizace jsou nižší, a příslušná část podpory by musela být vrácena, což je v souladu s přístupem, který Komise použila v dřívějších případech týkajících se restrukturalizace ocelářského průmyslu (24). V tomto případě se však ukázalo nejen to, že určité náklady restrukturalizace jsou zbytečné, nýbrž (jak bylo projednáno výše) problém souvisí s tím, že celé financování části restrukturalizace (tj. 31,2 milionu EUR) pozbylo účelu, jelikož z hlediska ex ante byla téměř celá překlenovací půjčka využita v rozporu s IOP a způsobem, který ohrozil dosažení životaschopnosti, a z hlediska okamžiku provedení změny byl společnosti poskytnut přebytek peněžních prostředků, které je nutno vrátit. Toto použití prostředků v rozporu s určením není možno zpětně odčinit pozdějším provedením investic ze strany společnosti, jelikož tyto prostředky byly poskytnuty na financování investic a finanční restrukturalizaci v daném okamžiku. Tento cíl podpory nebyl aktuální již v roce 2005. Pokud by byla restrukturalizace provedena později, podpora, zejména státem zaručená překlenovací půjčka, by nebyla nutná. Zneužití podpory se proto vztahuje na veškeré prostředky zajištěné v rámci překlenovací půjčky, které byly využity k financování prodeje a zpětného leasingu výrobních aktiv. |
| --- | --- |

(104)

Komise by za tímto účelem chtěla za prvé poukázat na to, že toto šetření neprokázalo, že některé náklady restrukturalizace byly zbytečné, nýbrž že část státních prostředků byla zneužita. Může být pravda, že určité investice mohly být zrušeny – v ideálním případě po dohodě s Komisí. To by znamenalo, že skutečné náklady restrukturalizace jsou nižší, a příslušná část podpory by musela být vrácena, což je v souladu s přístupem, který Komise použila v dřívějších případech týkajících se restrukturalizace ocelářského průmyslu (24). V tomto případě se však ukázalo nejen to, že určité náklady restrukturalizace jsou zbytečné, nýbrž (jak bylo projednáno výše) problém souvisí s tím, že celé financování části restrukturalizace (tj. 31,2 milionu EUR) pozbylo účelu, jelikož z hlediska ex ante byla téměř celá překlenovací půjčka využita v rozporu s IOP a způsobem, který ohrozil dosažení životaschopnosti, a z hlediska okamžiku provedení změny byl společnosti poskytnut přebytek peněžních prostředků, které je nutno vrátit. Toto použití prostředků v rozporu s určením není možno zpětně odčinit pozdějším provedením investic ze strany společnosti, jelikož tyto prostředky byly poskytnuty na financování investic a finanční restrukturalizaci v daném okamžiku. Tento cíl podpory nebyl aktuální již v roce 2005. Pokud by byla restrukturalizace provedena později, podpora, zejména státem zaručená překlenovací půjčka, by nebyla nutná. Zneužití podpory se proto vztahuje na veškeré prostředky zajištěné v rámci překlenovací půjčky, které byly využity k financování prodeje a zpětného leasingu výrobních aktiv.

| (105) | Komise si mimoto uvědomuje, že přebytek finančních prostředků na konci restrukturalizace není neobvyklý a že společnosti nelze trestat za dosažení lepších výsledků, než se původně očekávalo. Tato situace však musí vést k lepším obchodním výsledkům, které společnosti zajistí vyšší rozpětí umožňující například dřívější splacení závazků. Neznamená to však, že společnost může přesměrovat téměř celou podporu na cíle, které nejsou uvedeny v obchodním plánu. |
| --- | --- |

(105)

Komise si mimoto uvědomuje, že přebytek finančních prostředků na konci restrukturalizace není neobvyklý a že společnosti nelze trestat za dosažení lepších výsledků, než se původně očekávalo. Tato situace však musí vést k lepším obchodním výsledkům, které společnosti zajistí vyšší rozpětí umožňující například dřívější splacení závazků. Neznamená to však, že společnost může přesměrovat téměř celou podporu na cíle, které nejsou uvedeny v obchodním plánu.

| (106) | Za druhé je nutno připomenout, že společnost získala rovněž jinou státní podporu, například odepsání dluhů, a část zaručené půjčky byla využita na financování investic. Tato opatření byla provedena podle plánu a pomohla společnosti dosáhnout životaschopnosti. |
| --- | --- |

(106)

Za druhé je nutno připomenout, že společnost získala rovněž jinou státní podporu, například odepsání dluhů, a část zaručené půjčky byla využita na financování investic. Tato opatření byla provedena podle plánu a pomohla společnosti dosáhnout životaschopnosti.

| (107) | Bez ohledu na to by bylo možno uznat, že je nutno považovat celou restrukturalizaci za nepovedenou, jelikož program byl proveden pouze částečně, zatímco z hlediska ex ante by dosažení životaschopnosti zajistilo pouze úplné provedení programu restrukturalizace. V této souvislosti však může být důležité to, že společnost dosáhla životaschopnosti (25). Tak tomu je, pokud společnost nezískala nadměrnou podporu, jež nebyla nezbytná k dosažení životaschopnosti. Jinými slovy, vyrovnání této výhody obnoví předchozí situaci, tj. vyrovná nadměrnou podporu. V tomto případě lze považovat za skutečný důvod dosažení životaschopnosti ostatní opatření provedená podle plánu. Proto je možno považovat tato opatření za slučitelná s předpisy pod podmínkou navrácení nadměrné částky podpory. |
| --- | --- |

(107)

Bez ohledu na to by bylo možno uznat, že je nutno považovat celou restrukturalizaci za nepovedenou, jelikož program byl proveden pouze částečně, zatímco z hlediska ex ante by dosažení životaschopnosti zajistilo pouze úplné provedení programu restrukturalizace. V této souvislosti však může být důležité to, že společnost dosáhla životaschopnosti (25). Tak tomu je, pokud společnost nezískala nadměrnou podporu, jež nebyla nezbytná k dosažení životaschopnosti. Jinými slovy, vyrovnání této výhody obnoví předchozí situaci, tj. vyrovná nadměrnou podporu. V tomto případě lze považovat za skutečný důvod dosažení životaschopnosti ostatní opatření provedená podle plánu. Proto je možno považovat tato opatření za slučitelná s předpisy pod podmínkou navrácení nadměrné částky podpory.

| (108) | Jelikož ostatní opatření zajistila dosažení životaschopnosti s minimální nezbytnou podporou, může Komise vyvodit závěr, že zneužita byla pouze částka zaručené půjčky, která byla použita k jiným účelům, nikoli celá restrukturalizační podpora, a že ostatní opatření v rámci IOP 2003 byla provedena řádně. |
| --- | --- |

(108)

Jelikož ostatní opatření zajistila dosažení životaschopnosti s minimální nezbytnou podporou, může Komise vyvodit závěr, že zneužita byla pouze částka zaručené půjčky, která byla použita k jiným účelům, nikoli celá restrukturalizační podpora, a že ostatní opatření v rámci IOP 2003 byla provedena řádně.

d)   Prvek podpory části zneužité zaručené půjčky

| (109) | Je nutno stanovit prvek podpory státem zaručené půjčky ve výši 31 245 684 EUR. Intenzita podpory ve formě záruk může v zásadě činit až 100 % (26). |
| --- | --- |

(109)

Je nutno stanovit prvek podpory státem zaručené půjčky ve výši 31 245 684 EUR. Intenzita podpory ve formě záruk může v zásadě činit až 100 % (26).

| (110) | Komise však má za to, že záruka jako forma podpory měla v tomto případě omezený narušující účinek vzhledem k tomu, že půjčka, na niž společnost HLW získala záruku, byla po roce společností Arcelor splacena. Komise proto usuzuje, že k vyrovnání výhody, která byla společnosti poskytnuta, je nutno vrátit pouze úrokový příspěvek, jenž byl poskytnut prostřednictvím záruky v období, kdy měla společnost půjčené prostředky k dispozici. Komise mimoto podotýká, že společnost měla určité vyhlídky na získání finančních prostředků a byla schopna poskytnout náležité zajištění, což dokládá záruční smlouva, která vyžadovala zajištění. |
| --- | --- |

(110)

Komise však má za to, že záruka jako forma podpory měla v tomto případě omezený narušující účinek vzhledem k tomu, že půjčka, na niž společnost HLW získala záruku, byla po roce společností Arcelor splacena. Komise proto usuzuje, že k vyrovnání výhody, která byla společnosti poskytnuta, je nutno vrátit pouze úrokový příspěvek, jenž byl poskytnut prostřednictvím záruky v období, kdy měla společnost půjčené prostředky k dispozici. Komise mimoto podotýká, že společnost měla určité vyhlídky na získání finančních prostředků a byla schopna poskytnout náležité zajištění, což dokládá záruční smlouva, která vyžadovala zajištění.

| (111) | V souladu s obvyklou praxí Komise by úrokový příspěvek odpovídal rozdílu mezi úroky, jež by bylo nutno uhradit podle tržních podmínek, a úroky, které společnost skutečně zaplatila. Tržní úroky by v tomto případě byly vypočteny na základě referenční sazby platné v okamžiku poskytnutí prostředků (srpen 2004) s připočtením 400 základních bodů, jelikož v roce 2004 nebyla společnost HLW zisková (viz bod 46), nýbrž byla podnikem v obtížích (27). Obvyklá praxe Komise neumožňuje snížení pod 400 základních bodů (28). Není však nutné dodatečné navýšení, jelikož společnost poskytla zajištění a ocelářský průmysl si v roce 2004 vedl dobře. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s obvyklou praxí Komise by úrokový příspěvek odpovídal rozdílu mezi úroky, jež by bylo nutno uhradit podle tržních podmínek, a úroky, které společnost skutečně zaplatila. Tržní úroky by v tomto případě byly vypočteny na základě referenční sazby platné v okamžiku poskytnutí prostředků (srpen 2004) s připočtením 400 základních bodů, jelikož v roce 2004 nebyla společnost HLW zisková (viz bod 46), nýbrž byla podnikem v obtížích (27). Obvyklá praxe Komise neumožňuje snížení pod 400 základních bodů (28). Není však nutné dodatečné navýšení, jelikož společnost poskytla zajištění a ocelářský průmysl si v roce 2004 vedl dobře.

| (112) | Jelikož půjčka nebyla poskytnuta v PLN, nýbrž v EUR, Komise použila referenční sazbu platnou pro eurozónu, tj. 4,43 %. V této souvislosti je nutno připomenout, že skutečně získanou výhodu je nutno posoudit srovnáním podmínek, které společnost získala, s podmínkami, jež by mohla získat na volném trhu (bez státní záruky). Běžnou praxí na trhu je stanovení procentní sazby za úvěr na základě referenční sazby (obvykle příslušné referenční sazby na mezibankovním trhu) pro danou měnu úvěru, jelikož kolísání hodnoty peněz závisí na hospodářství, v němž se daná měna používá. Proto v případě úvěru v eurech musí být referenční sazbou přijatou věřitelem jednajícím podle zásad tržního hospodářství sazba používaná v případě úvěrů v eurech, třebaže je úvěr poskytnut v Polsku. |
| --- | --- |

(112)

Jelikož půjčka nebyla poskytnuta v PLN, nýbrž v EUR, Komise použila referenční sazbu platnou pro eurozónu, tj. 4,43 %. V této souvislosti je nutno připomenout, že skutečně získanou výhodu je nutno posoudit srovnáním podmínek, které společnost získala, s podmínkami, jež by mohla získat na volném trhu (bez státní záruky). Běžnou praxí na trhu je stanovení procentní sazby za úvěr na základě referenční sazby (obvykle příslušné referenční sazby na mezibankovním trhu) pro danou měnu úvěru, jelikož kolísání hodnoty peněz závisí na hospodářství, v němž se daná měna používá. Proto v případě úvěru v eurech musí být referenční sazbou přijatou věřitelem jednajícím podle zásad tržního hospodářství sazba používaná v případě úvěrů v eurech, třebaže je úvěr poskytnut v Polsku.

| (113) | Úroky proto musí být vypočteny podle sazby ve výši 8,43 % ročně, tj. musí činit 2 807 206 EUR. Tuto částku je nutno porovnat se skutečnými výdaji, které společnost uhradila. Tyto výdaje zahrnují úroky ve výši 1 061 050 EUR a prémii za záruku (jak je uvedeno v bodě 42 písm. a) a b)), jež jsou podle praxe Komise vzaty v úvahu při výpočtu výše podpory u záruk (29). |
| --- | --- |

(113)

Úroky proto musí být vypočteny podle sazby ve výši 8,43 % ročně, tj. musí činit 2 807 206 EUR. Tuto částku je nutno porovnat se skutečnými výdaji, které společnost uhradila. Tyto výdaje zahrnují úroky ve výši 1 061 050 EUR a prémii za záruku (jak je uvedeno v bodě 42 písm. a) a b)), jež jsou podle praxe Komise vzaty v úvahu při výpočtu výše podpory u záruk (29).

| (114) | Náklady na záruku je nutno rozvrhnout na celou částku záruky a uvést do souvislosti se zneužitou podporou a úroky pokrytými zárukou. Důvodem je to, že omezené využití části zaručené půjčky na investice bylo obchodním rozhodnutím, které nebylo známo v okamžiku zařízení zaručené půjčky a jež mělo zajistit půjčku ve výši 46 milionů EUR plus úroky na dobu pěti let. V opačném případě by byla zaručená půjčka pořízena jinak. Proto je nutno provést úměrné rozdělení s vypočtením části platby týkající se skutečné zaručené a zneužité částky. Z téhož důvodu je nutno platbu vypočítat úměrně k době, která byla skutečně využita v souvislosti se zárukou, v poměru k celkové době pěti let, jelikož teoreticky záruka podléhala po tuto dobu amortizaci. Její dřívější vypovězení představuje změnu obchodního rozhodnutí, jež nezávisí na dřívějších zjištěních. |
| --- | --- |

(114)

Náklady na záruku je nutno rozvrhnout na celou částku záruky a uvést do souvislosti se zneužitou podporou a úroky pokrytými zárukou. Důvodem je to, že omezené využití části zaručené půjčky na investice bylo obchodním rozhodnutím, které nebylo známo v okamžiku zařízení zaručené půjčky a jež mělo zajistit půjčku ve výši 46 milionů EUR plus úroky na dobu pěti let. V opačném případě by byla zaručená půjčka pořízena jinak. Proto je nutno provést úměrné rozdělení s vypočtením části platby týkající se skutečné zaručené a zneužité částky. Z téhož důvodu je nutno platbu vypočítat úměrně k době, která byla skutečně využita v souvislosti se zárukou, v poměru k celkové době pěti let, jelikož teoreticky záruka podléhala po tuto dobu amortizaci. Její dřívější vypovězení představuje změnu obchodního rozhodnutí, jež nezávisí na dřívějších zjištěních.

| (115) | To znamená, že Komise souhlasí s odečtením nákladů na poplatek státu a provizi za vyřízení záruky uvedených v bodě 42, avšak na základě výpočtu nejprve ve vztahu ke skutečné zaručené částce (32,3 (= 31,24 + 1,06 (jistina plus skutečně uhrazené úroky)) do celkové výše záruky (58 330 000 EUR) a posléze ve vztahu k předpokládanému využití po dobu pěti let (tj. 388 dní z možných 1 826 dnů). |
| --- | --- |

(115)

To znamená, že Komise souhlasí s odečtením nákladů na poplatek státu a provizi za vyřízení záruky uvedených v bodě 42, avšak na základě výpočtu nejprve ve vztahu ke skutečné zaručené částce (32,3 (= 31,24 + 1,06 (jistina plus skutečně uhrazené úroky)) do celkové výše záruky (58 330 000 EUR) a posléze ve vztahu k předpokládanému využití po dobu pěti let (tj. 388 dní z možných 1 826 dnů).

| (116) | Co se týká poplatku za půjčku uvedeného v bodě 42 písm. c), Komise se nedomnívá, že se jedná o náklady, na něž se vztahuje výpočet výhody, jelikož každá půjčka za tržních podmínek musí být rovněž spojena s podobnými náklady, které by případně byly ještě vyšší. |
| --- | --- |

(116)

Co se týká poplatku za půjčku uvedeného v bodě 42 písm. c), Komise se nedomnívá, že se jedná o náklady, na něž se vztahuje výpočet výhody, jelikož každá půjčka za tržních podmínek musí být rovněž spojena s podobnými náklady, které by případně byly ještě vyšší.

| (117) | To vede k níže uvedenému výpočtu s přihlédnutím ke složeným úrokům z poskytnuté výhody vypočteným pro období od 24. srpna 2004 do okamžiku splacení podle sazby pro navrácení podpory ve výši 7,62 % ročně:






  (EUR) |
| --- | --- |
| Celková financovaná částka | 31 245 684,00 |
| Příslušné úroky požadované za období od 24.8.2004 do 16.9.2005 | 2 807 206 |
| Úroky skutečně zaplacené společností HLW za zaručenou půjčku | 1 061 050 |
| Provize za vyřízení záruky, úměrně k celkové záruce a době trvání půjčky | 31 792 |
| Poplatek státu, úměrně k celkové záruce a době trvání půjčky | 68 683 |
| Celkové náklady zaručené půjčky, které byly skutečně uhrazeny | 1 161 525 |
| Rozdíl úroků (= výhoda) | 1 645 682 |
| Plus složené úroky vypočtené podle sazby pro navrácení podpory za období od 24.8.2004 do 20.11.2007 | 444 086 |
| Dlužná částka ke dni 20.11.2007 | 2 089 768 |

(117)

To vede k níže uvedenému výpočtu s přihlédnutím ke složeným úrokům z poskytnuté výhody vypočteným pro období od 24. srpna 2004 do okamžiku splacení podle sazby pro navrácení podpory ve výši 7,62 % ročně:

(EUR)

Celková financovaná částka

31 245 684,00

Příslušné úroky požadované za období od 24.8.2004 do 16.9.2005

2 807 206

Úroky skutečně zaplacené společností HLW za zaručenou půjčku

1 061 050

Provize za vyřízení záruky, úměrně k celkové záruce a době trvání půjčky

31 792

Poplatek státu, úměrně k celkové záruce a době trvání půjčky

68 683

Celkové náklady zaručené půjčky, které byly skutečně uhrazeny

1 161 525

Rozdíl úroků (= výhoda)

1 645 682

Plus složené úroky vypočtené podle sazby pro navrácení podpory za období od 24.8.2004 do 20.11.2007

444 086

Dlužná částka ke dni 20.11.2007

2 089 768

e)   Závěr

| (118) | Komise vyvozuje závěr, že splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu v souvislosti s výrobními aktivy nebylo v IOP 2003 plánováno a ohrozilo dosažení životaschopnosti, přinejmenším v okamžiku, kdy byla podpora nezbytná. Jelikož však společnost dosáhla životaschopnosti, nemělo zneužití podpory dopad na slučitelnost zbývající podpory. Jelikož záruka byla vypovězena a půjčka již byla splacena, vyžaduje se navrácení pouze úrokové dotace, z níž měla společnost HLW prospěch v době, kdy měla prostředky k dispozici (tj. od okamžiku poskytnutí peněžních prostředků do okamžiku splacení). Tento úrokový příspěvek činí 1 645 682 EUR. |
| --- | --- |

(118)

Komise vyvozuje závěr, že splacení smlouvy o prodeji a zpětném leasingu v souvislosti s výrobními aktivy nebylo v IOP 2003 plánováno a ohrozilo dosažení životaschopnosti, přinejmenším v okamžiku, kdy byla podpora nezbytná. Jelikož však společnost dosáhla životaschopnosti, nemělo zneužití podpory dopad na slučitelnost zbývající podpory. Jelikož záruka byla vypovězena a půjčka již byla splacena, vyžaduje se navrácení pouze úrokové dotace, z níž měla společnost HLW prospěch v době, kdy měla prostředky k dispozici (tj. od okamžiku poskytnutí peněžních prostředků do okamžiku splacení). Tento úrokový příspěvek činí 1 645 682 EUR.

3.   Změna plánu

| (119) | Polsko Komisi požádalo o schválení aktualizovaného IOP podle bodu 10 protokolu č. 8. |
| --- | --- |

(119)

Polsko Komisi požádalo o schválení aktualizovaného IOP podle bodu 10 protokolu č. 8.

| (120) | Komise se podobnými případy v minulosti již zabývala a objasnila, že: „Schválení změny IOP Komisí musí být založeno na zjištění, že slučitelnost změny s cíli obsaženými v protokolu č. 8 nevyvolává pochybnosti. Tak tomu je v případě, nejsou-li změněny hlavní číselné údaje uvedené v protokolu, jež se týkají státní podpory, výrobních kapacit a harmonogramu, a je-li zachována přiměřenost státní podpory stanovená v protokolu bez zpochybnění cíle týkajícího se životaschopnosti“ (30). |
| --- | --- |

(120)

Komise se podobnými případy v minulosti již zabývala a objasnila, že: „Schválení změny IOP Komisí musí být založeno na zjištění, že slučitelnost změny s cíli obsaženými v protokolu č. 8 nevyvolává pochybnosti. Tak tomu je v případě, nejsou-li změněny hlavní číselné údaje uvedené v protokolu, jež se týkají státní podpory, výrobních kapacit a harmonogramu, a je-li zachována přiměřenost státní podpory stanovená v protokolu bez zpochybnění cíle týkajícího se životaschopnosti“ (30).

| (121) | Komise v rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení objasnila, že se předmětné změny netýkají zvýšení celkové výše státní podpory, ani zvýšení výrobní kapacity (31) v období restrukturalizace, nýbrž že změněný IOP vyplývá zejména ze zásadní změny investiční strategie společnosti, a že se zdá, že poskytnutá státní podpora je zneužita v podobě provozní podpory a že dokončení investic nevyžaduje další státní podporu (viz bod 54 a 56). Šetření v zásadě potvrdilo, že tyto pochybnosti nebyly rozptýleny, jelikož podpora (jak bylo uvedeno výše) byla zneužita a není slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(121)

Komise v rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení objasnila, že se předmětné změny netýkají zvýšení celkové výše státní podpory, ani zvýšení výrobní kapacity (31) v období restrukturalizace, nýbrž že změněný IOP vyplývá zejména ze zásadní změny investiční strategie společnosti, a že se zdá, že poskytnutá státní podpora je zneužita v podobě provozní podpory a že dokončení investic nevyžaduje další státní podporu (viz bod 54 a 56). Šetření v zásadě potvrdilo, že tyto pochybnosti nebyly rozptýleny, jelikož podpora (jak bylo uvedeno výše) byla zneužita a není slučitelná se společným trhem.

| (122) | IOP 2005 tento nedostatek tj. nadměrnou státní podporu, neodstraňuje, nemůže být proto v této podobě schválen. Obnovení investičního programu společností AHW nepředstavuje dostatečné vyrovnávací opatření. Jak bylo uvedeno výše, je tomu tak dokonce i v případě, že by společnost uskutečnila výhradně investice uvedené v programu restrukturalizace. Je zřejmé, že nový investiční program je proveden mnohem později, než se v plánu původně předpokládalo. Kromě toho je rovněž jasné, že prvotní podpora byla poskytnuta s cílem zajistit provedení harmonogramu programu restrukturalizace. Cílem podpory tudíž bylo pobídnout společnost HLW k uskutečnění těchto investic podle plánu ve stanovené lhůtě v letech 2003–2004. Pokud by byl harmonogram restrukturalizace předem odložen na roky 2004 a 2005, nebyly by překlenovací půjčka a rovněž podpora nutné. |
| --- | --- |

(122)

IOP 2005 tento nedostatek tj. nadměrnou státní podporu, neodstraňuje, nemůže být proto v této podobě schválen. Obnovení investičního programu společností AHW nepředstavuje dostatečné vyrovnávací opatření. Jak bylo uvedeno výše, je tomu tak dokonce i v případě, že by společnost uskutečnila výhradně investice uvedené v programu restrukturalizace. Je zřejmé, že nový investiční program je proveden mnohem později, než se v plánu původně předpokládalo. Kromě toho je rovněž jasné, že prvotní podpora byla poskytnuta s cílem zajistit provedení harmonogramu programu restrukturalizace. Cílem podpory tudíž bylo pobídnout společnost HLW k uskutečnění těchto investic podle plánu ve stanovené lhůtě v letech 2003–2004. Pokud by byl harmonogram restrukturalizace předem odložen na roky 2004 a 2005, nebyly by překlenovací půjčka a rovněž podpora nutné.

| (123) | Bez ohledu na zneužití podpory Komise podotýká, že v případě navrácení zneužité podpory může nový plán schválit. Již v rozhodnutí o zahájení řízení Komise projevila svou připravenost schválit novou obchodní strategii z průmyslového hlediska s tím, že nová investice bude přínosná pro budoucí hospodářské výsledky společnosti a má jiné příznivé účinky v oblasti ochrany životního prostředí a snižování nákladů. |
| --- | --- |

(123)

Bez ohledu na zneužití podpory Komise podotýká, že v případě navrácení zneužité podpory může nový plán schválit. Již v rozhodnutí o zahájení řízení Komise projevila svou připravenost schválit novou obchodní strategii z průmyslového hlediska s tím, že nová investice bude přínosná pro budoucí hospodářské výsledky společnosti a má jiné příznivé účinky v oblasti ochrany životního prostředí a snižování nákladů.

| (124) | Komise uvádí, že změna plánu nevyžaduje žádnou další podporu, nýbrž je financována zcela z prostředků investora. Komise proto nevidí důvod pro vznesení námitky vůči aktualizovanému programu, i když to znamená, že došlo ke změně strategie společnosti (32). |
| --- | --- |

(124)

Komise uvádí, že změna plánu nevyžaduje žádnou další podporu, nýbrž je financována zcela z prostředků investora. Komise proto nevidí důvod pro vznesení námitky vůči aktualizovanému programu, i když to znamená, že došlo ke změně strategie společnosti (32).

VII.   ZÁVĚR

| (125) | Komise vyvozuje závěr, že podle bodu 9 a 18 protokolu č. 8 byla záruka ve výši 31,2 milionu EUR společností HLW zneužita a že došlo k porušení platných předpisů. Vzhledem k tomu, že státní záruka byla vypovězena a půjčka byla splacena, společnost HLW získala výhodu, jež odpovídá úrokovému příspěvku ve výši 1 645 682 EUR, který je nutno vrátit. Vzhledem k dobrovolné platbě částky ve výši 2 089 768 EUR, kterou společnost AHW provedla dne 20. listopadu 2007 na zablokovaný bankovní účet a jež odpovídá částce, která má být vrácena včetně připsaných úroků, kterou mají polské orgány obdržet ke dni vydání rozhodnutí, nepožaduje se žádné další navrácení. |
| --- | --- |

(125)

Komise vyvozuje závěr, že podle bodu 9 a 18 protokolu č. 8 byla záruka ve výši 31,2 milionu EUR společností HLW zneužita a že došlo k porušení platných předpisů. Vzhledem k tomu, že státní záruka byla vypovězena a půjčka byla splacena, společnost HLW získala výhodu, jež odpovídá úrokovému příspěvku ve výši 1 645 682 EUR, který je nutno vrátit. Vzhledem k dobrovolné platbě částky ve výši 2 089 768 EUR, kterou společnost AHW provedla dne 20. listopadu 2007 na zablokovaný bankovní účet a jež odpovídá částce, která má být vrácena včetně připsaných úroků, kterou mají polské orgány obdržet ke dni vydání rozhodnutí, nepožaduje se žádné další navrácení.

| (126) | Pod podmínkou navrácení podpory může Komise v souladu s bodem 10 protokolu č. 8 schválit změnu plánu, jak je uvedeno v IOP 2005, jelikož tato změna není spojena s další podporou a zvyšuje životaschopnost společnosti, |
| --- | --- |

(126)

Pod podmínkou navrácení podpory může Komise v souladu s bodem 10 protokolu č. 8 schválit změnu plánu, jak je uvedeno v IOP 2005, jelikož tato změna není spojena s další podporou a zvyšuje životaschopnost společnosti,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 1 645 682 EUR, kterou Polsko poskytlo v rozporu s bodem 18 protokolu č. 8 společnosti HLW/AHW, byla touto společností zneužita a není slučitelná se společným trhem.

Článek 2

Vzhledem k vrácení zneužité podpory uvedené v článku 1 Komise nevznáší námitku vůči změně obchodního plánu společností AHW.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 11. prosince 2007.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 948.

1

(2)  Úř. věst. C 35, 17.2.2007, s. 41.

2

(3)  Za předpokladu, že 1 EUR = 4 PLN.

3

(4)  Rozhodnutí Rady ze dne 21. července 2003, Úř. věst. L 199, 7.8.2003, s. 17. Viz rozhodnutí Komise ve věci C-20/04, Úř. věst. L 366, 21.12.2006, s. 1, bod 23 a násl.

4

(5)  Viz Sdělení Komise o podpoře na záchranu a restrukturalizaci a o podpoře na ukončení činnosti v odvětví oceli, Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 21, jež zakazuje poskytování podpory na restrukturalizaci ocelářského průmyslu.

5

Sdělení Komise o podpoře na záchranu a restrukturalizaci a o podpoře na ukončení činnosti v odvětví oceli

(6)  Viz poznámka pod čarou 1.

6

(7)  Podle poslední monitorovací zprávy z června 2007 byla poskytnuta podpora ve výši 2,727 miliardy PLN. Z těchto osmi příjemců podpory se tři společnosti, jmenovitě Technologie Buczek (viz rozhodnutí Komise ze dne 23. října 2007 ve věci C 23/06, dosud nezveřejněno), Huta Andrzej a Huta Batory, nacházejí v likvidaci, zatímco čtyři společnosti – Polskie Huty Stali S.A. (nyní Mittal Steel Poland, viz rozhodnutí Komise ve věci N 186/05, Změna IOP MSP), Huta Bankowa, Huta Łabędy a Huta Pokój – dosáhly životaschopnosti.

7

Změna IOP MSP

(8)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

8

(9)  Viz rozhodnutí Komise Mittal/Arcelor ze dne 2. června 2006, věc COMP/M.4137.

9

Mittal/Arcelor

(10)  Viz informace poskytnuté Polskem dne 4. června 2007, body 19, 30, 55.

10

(11)  Některé části textu nebyly zveřejněny kvůli důvěrnosti údajů; tyto části jsou označeny několika tečkami v hranatých závorkách. Investiční program činí celkem mezi 150 a 220 miliony PLN. V zájmu poskytnutí úplnější představy o situaci jsou další důvěrné finanční údaje uvedeny v procentech – jako odpovídající podíl částky ve výši 150–220 milionů PLN (za předpokladu, že 150–220 milionů = 100 %).

11

(12)  IOP 2003, s. 66, tabulka 35.

12

(13)  Viz zpráva ESC za rok 2006 z července 2007.

13

(14)  Hodnoty odpovídají tabulce č. 36 v IOP 2003; aktualizace hodnoty v souladu s monitorovací zprávou z června 2007, kterou vyhotovilo Polsko a nezávislý poradce, za předpokladu, že 1 EUR = 3,95 PLN

14

(15)  Investice, které se již uskutečnily na základě IOP 2003.

15

(16)  Protokol č. 8 toto snížení výrobní kapacity nepředpokládá.

16

(17)  Dopis ze dne 4. června 2007, bod 20.

17

(18)  Polské orgány potvrzují, že investiční náklady potřebné na přizpůsobení se v souvislosti s kontinuálním litím a rozšířeným výrobním sortimentem jsou vyšší, tvrdí však, že je vyvažují dva činitele. Za prvé, nahrazení investic výměnou za novou válcovnu zajistí značné úspory nákladů, které mohou dosáhnout až 85 milionů EUR. Mimoto se později objeví úspory energie a provozních nákladů.

18

(19)  Viz rozhodnutí ze dne 5. července 2005 ve věci C 20/04 Huta Częstochowa, Úř. věst. L 366, 21.12.2006, s. 1.

19

Huta Częstochowa

(20)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

20

(21)  Dopis ze dne 4. června 2007, bod 24.

21

(22)  Zneužití podpory však není spojeno se zpochybněním toho, zda byl příjemce podpory původně způsobilý k získání podpory, nýbrž pouze se zjištěním, že podpora byla použita v rozporu s rozhodnutím o jejím poskytnutí.

22

(23)  Tato obecná zásada již byla zopakována. Je uvedena v bodě 45 pokynů k restrukturalizační podpoře a potvrzena v rozhodnutí Komise ve věci C31/2001 Schmitz-Gotha, Úř. věst. L 77, 24.3.2003, s. 41, v níž Komise odmítla získání subdodavatele, jež bylo považováno za prospěšné, nikoli však nezbytné pro restrukturalizaci. Tato zásada byla podpořena v rozhodnutí ve věci T-17/03 Schmitz-Gotha, Sb. rozh. 2006, s. II-1139.

23

Schmitz-Gotha

Schmitz-Gotha

(24)  Rozhodnutí Komise ze dne 13. září 2006 ve věci N 350a/2006 MSO, Úř. věst. C 280, 18.11.2006, s. 4, bod 48.

24

MSO

(25)  Rozhodnutí Komise ze dne 23. října 2007 ve věci C 23/06 Technologie Buczek, dosud nezveřejněné, v níž je situace jiná.

25

Technologie Buczek

(26)  Sdělení Komise o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb, Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3. Viz rovněž rozhodnutí Komise ze dne 12. září 2007 o zahájení řízení ve věci NN 45/2007 (C 38/2007), Arbel Fauvet Rail, Úř. věst. C 249, 24.10.2007, s. 17, bod 15.

26

Arbel Fauvet Rail

(27)  Komise hodnotí společnost jako podnik v obtížích v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2. Společnost se považuje za podnik v obtížích, pokud se nachází v období restrukturalizace a uskutečňuje restrukturalizační plán, jak tomu je v tomto případě. Co se týká zmíněných 400 základních bodů, viz rozhodnutí Komise ze dne 2. března 2005 ve věci C 43/2001, Chemische Werke Piesteritz, Úř. věst. L 296, 12.11.2005, s. 19, bod 107–108, a rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 ve věci C 38/2005, Biria, Úř. věst. L 183, 13.7.2007, s. 27, bod 83 a násl.

27

Chemische Werke Piesteritz

Biria

(28)  Sdělení Komise o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb, Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3.

28

(29)  Viz sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk, Úř. věst. C 71, 11.3.2000, s. 14, bod 3.2.

29

(30)  Rozhodnutí Komise ve věci N 186/05, Změna IOP MSP, bod 41, a rozhodnutí Komise ve věci N 600/04 Změna IOP VPFM.

30

Změna IOP MSP

Změna IOP VPFM

(31)  Komise poznamenává, že nová investice vede k omezení výrobní kapacity z 930 tis. tun na 700 tis. tun.

31

(32)  Závěrem by Komise chtěla rovněž podotknout, že nadále zachovává svůj názor, že náhrada nebyla zahrnuta již v IOP 2003. V IOP se výslovně uvádí, že společnost HLW chce „vycházet z postupného zlepšení sortimentu“ prostřednictvím „rozvoje výroby zaměřené na výrobu speciální a jakostní oceli“. V IOP 2005 se výslovně uvádí, že „s cílem vyjít vstříc očekáváním trhu bylo nezbytně nutné přepracovat strategii a rovněž rozšířit portfolio hutě o nové výrobky“. To naznačuje, že společnost AHW chce uspokojit poptávku po stavební oceli výstavbou nové válcovny, která umožní výrobu stavební oceli, a efektivnějším využitím stávající tekuté oceli. Je však zřejmé, že do roku 2003 neměla společnost na takovéto investice k dispozici prostředky, nýbrž že je může uskutečnit pouze s pomocí společnosti Arcelor.

32

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/49

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2. června 2008,

kterým se mění rozhodnutí 2004/432/ES o schválení plánů sledování reziduí předložených třetími zeměmi podle směrnice Rady 96/23/ES

(oznámeno pod číslem K(2008) 2297)

(Text s významem pro EHP)

(2008/407/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (1), a zejména na čl. 29 odst. 1 čtvrtý pododstavec a čl. 29 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 96/23/ES stanoví kontrolní opatření vztahující se na látky a skupiny reziduí uvedené v příloze I. Podle směrnice 96/23/ES je předpokladem toho, aby třetí země byla zařazena a ponechána na seznamech třetích zemí, ze kterých smějí členské státy dovážet zvířata a primární produkty živočišného původu spadající do oblasti působnosti uvedené směrnice, že dotyčné třetí země předloží plán, kterým se stanoví záruky poskytované těmito zeměmi, pokud jde o sledování skupin reziduí a látek uvedených ve zmíněné směrnici. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 96/23/ES stanoví kontrolní opatření vztahující se na látky a skupiny reziduí uvedené v příloze I. Podle směrnice 96/23/ES je předpokladem toho, aby třetí země byla zařazena a ponechána na seznamech třetích zemí, ze kterých smějí členské státy dovážet zvířata a primární produkty živočišného původu spadající do oblasti působnosti uvedené směrnice, že dotyčné třetí země předloží plán, kterým se stanoví záruky poskytované těmito zeměmi, pokud jde o sledování skupin reziduí a látek uvedených ve zmíněné směrnici.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2004/432/ES ze dne 29. dubna 2004 o schválení plánů sledování reziduí předložených třetími zeměmi podle směrnice Rady 96/23/ES (2) stanoví seznam třetích zemí, které předložily plán sledování reziduí se zárukami poskytnutými těmito zeměmi v souladu s požadavky uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2004/432/ES ze dne 29. dubna 2004 o schválení plánů sledování reziduí předložených třetími zeměmi podle směrnice Rady 96/23/ES (2) stanoví seznam třetích zemí, které předložily plán sledování reziduí se zárukami poskytnutými těmito zeměmi v souladu s požadavky uvedené směrnice.

| (3) | Nová Kaledonie a Tanzanie předložily Komisi plány sledování reziduí pro zvířata a produkty živočišného původu, které nejsou v současnosti uvedené v příloze rozhodnutí 2004/432/ES. Hodnocení uvedených plánů a doplňkové informace získané Komisí poskytují dostatečné záruky, pokud jde o sledování reziduí u dotyčných zvířat a produktů v uvedených třetích zemích. Příslušná zvířata a produkty živočišného původu by proto pro tyto třetí země měly být zahrnuty do seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Nová Kaledonie a Tanzanie předložily Komisi plány sledování reziduí pro zvířata a produkty živočišného původu, které nejsou v současnosti uvedené v příloze rozhodnutí 2004/432/ES. Hodnocení uvedených plánů a doplňkové informace získané Komisí poskytují dostatečné záruky, pokud jde o sledování reziduí u dotyčných zvířat a produktů v uvedených třetích zemích. Příslušná zvířata a produkty živočišného původu by proto pro tyto třetí země měly být zahrnuty do seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (4) | Kostarika, která není v současnosti uvedena v příloze rozhodnutí 2004/432/ES, předložila Komisi plán sledování reziduí pro produkty akvakultury. Hodnocení uvedeného plánu a doplňkové informace získané Komisí poskytují dostatečné záruky, pokud jde o sledování reziduí u produktů akvakultury v uvedené třetí zemi. Produkty akvakultury by proto měly být pro Kostariku zahrnuty do seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

Kostarika, která není v současnosti uvedena v příloze rozhodnutí 2004/432/ES, předložila Komisi plán sledování reziduí pro produkty akvakultury. Hodnocení uvedeného plánu a doplňkové informace získané Komisí poskytují dostatečné záruky, pokud jde o sledování reziduí u produktů akvakultury v uvedené třetí zemi. Produkty akvakultury by proto měly být pro Kostariku zahrnuty do seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (5) | Jižní Afrika byla, pokud jde o některá zvířata a produkty živočišného původu, odstraněna z přílohy rozhodnutí 2004/432/ES ve znění rozhodnutí Komise 2008/105/ES (3) Avšak poté, co Jižní Afrika poskytla dostatečné záruky, byly její položky týkající se volně žijící a farmové zvěře, včetně pštrosů, v seznamu ponechány. Uvedená třetí země sice prokázala, že plán sledování reziduí na období 2007/2008 je prováděn pro pštrosy, avšak opět neposkytla důkazy o provádění plánu pro volně žijící a farmovou zvěř kromě pštrosů. Položky týkající se příslušných zvířat a produktů živočišného původu by proto měly být pro Jižní Afriku ze seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí odstraněny. |
| --- | --- |

(5)

Jižní Afrika byla, pokud jde o některá zvířata a produkty živočišného původu, odstraněna z přílohy rozhodnutí 2004/432/ES ve znění rozhodnutí Komise 2008/105/ES (3) Avšak poté, co Jižní Afrika poskytla dostatečné záruky, byly její položky týkající se volně žijící a farmové zvěře, včetně pštrosů, v seznamu ponechány. Uvedená třetí země sice prokázala, že plán sledování reziduí na období 2007/2008 je prováděn pro pštrosy, avšak opět neposkytla důkazy o provádění plánu pro volně žijící a farmovou zvěř kromě pštrosů. Položky týkající se příslušných zvířat a produktů živočišného původu by proto měly být pro Jižní Afriku ze seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí odstraněny.

| (6) | Inspekce Potravinového a veterinárního úřadu Moldavské republiky odhalila závažné nedostatky týkající se provádění plánu sledování reziduí pro med. Příslušná položka pro Moldavskou republiku by proto měla být ze seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí odstraněna. Orgány uvedené třetí země byly odpovídajícím způsobem informovány. |
| --- | --- |

(6)

Inspekce Potravinového a veterinárního úřadu Moldavské republiky odhalila závažné nedostatky týkající se provádění plánu sledování reziduí pro med. Příslušná položka pro Moldavskou republiku by proto měla být ze seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí odstraněna. Orgány uvedené třetí země byly odpovídajícím způsobem informovány.

| (7) | Pro zásilky zvířat a produktů živočišného původu, které pocházejí z Jižní Afriky a Moldavské republiky a které byly odeslány z těchto třetích zemí do Společenství před datem použitelnosti tohoto rozhodnutí, by mělo být stanoveno přechodné období, aby byla vzata v úvahu doba potřebná pro jejich doručení do Společenství a aby nedošlo k narušení obchodu. |
| --- | --- |

(7)

Pro zásilky zvířat a produktů živočišného původu, které pocházejí z Jižní Afriky a Moldavské republiky a které byly odeslány z těchto třetích zemí do Společenství před datem použitelnosti tohoto rozhodnutí, by mělo být stanoveno přechodné období, aby byla vzata v úvahu doba potřebná pro jejich doručení do Společenství a aby nedošlo k narušení obchodu.

| (8) | Rozhodnutí 2004/432/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí 2004/432/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 2004/432/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Změny v seznamu v příloze rozhodnutí 2004/432/ES učiněné tímto rozhodnutím se nevztahují na zásilky zvířat a produktů živočišného původu, které pocházejí z Jižní Afriky a Moldavské republiky, pokud může dovozce takových zvířat a produktů doložit, že byly z Jižní Afriky a Moldavské republiky odeslány a byly na cestě do Společenství před datem použitelnosti tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. června 2008.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 2. června 2008.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/104/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 352).

1

(2)  Úř. věst. L 154, 30.4.2004, s. 44. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2008/222/ES (Úř. věst. L 70, 14.3.2008, s. 17).

2

(3)  Úř. věst. L 38, 13.2.2008, s. 9.

3

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

| Kód ISO2 | Země | Skot | Ovce/kozy | Prasata | Koňovití | Drůbež | Akvakultura | Mléko | Vejce | Králíci | Volně žijící zvěř | Farmová zvěř | Med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra (1) | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Spojené arabské emiráty | | | | | | X | | | | | | |
| AL | Albánie | | X | | | | X | | X | | | | |
| AN | Nizozemské Antily | | | | | | | X (2) | | | | | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Austrálie | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosna a Hercegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladéš | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazílie | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | | | | | | | | X | |
| BY | Bělorusko | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Švýcarsko | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CN | Čína | | | | | X | X | | | X | | | X |
| CO | Kolumbie | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| EC | Ekvádor | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopie | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandy | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Faerské ostrovy | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grónsko | | X | | | | | | | | X | X | |
| GM | Gambie | | | | | | X | | | | | | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hongkong | | | | | X (5) | X (5) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Chorvatsko | X | X | X | X (6) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonésie | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izrael | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| IN | Indie | | | | | | X | X | X | | | | X |
| IS | Island | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Íránská islámská republika | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamajka | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japonsko | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kyrgyzstán | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Korejská republika | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Srí Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | | X | | | | | | |
| ME | Černá Hora (5) | X | X | X | X (3) | | | | | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Bývalá jugoslávská republika Makedonie (6) | X | X | | X (3) | | | X | | | | | |
| MU | Mauricius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Mexiko | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malajsie | | | | | X (7) | X | | | | | | |
| MZ | Mosambik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibie | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Nová Kaledonie | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nikaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Nový Zéland | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PH | Filipíny | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Srbsko (8) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Ruská federace | X | X | X | X (3) | X | | X | X | | | X (9) | X |
| SA | Saúdská Arábie | | | | | | X | | | | | | |
| SC | Seychely | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapur | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino (10) | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svazijsko | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thajsko | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisko | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turecko | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Tchaj-wan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Sjednocená republikaTanzanie | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukrajina | | | | | | | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | | | | | | | X |
| US | Spojené státy americké | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | X | X | X | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Jižní Afrika | | | | | | | | | | X (11) | X (11) | |
| ZM | Zambie | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

Kód ISO2

Země

Skot

Ovce/kozy

Prasata

Koňovití

Drůbež

Akvakultura

Mléko

Vejce

Králíci

Volně žijící zvěř

Farmová zvěř

Med

AD

Andorra (1)

X

X

X

AE

Spojené arabské emiráty

X

AL

Albánie

X

X

X

AN

Nizozemské Antily

X (2)

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Austrálie

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosna a Hercegovina

X

BD

Bangladéš

X

BR

Brazílie

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

BY

Bělorusko

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Švýcarsko

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CN

Čína

X

X

X

X

CO

Kolumbie

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

X

X

EC

Ekvádor

X

ET

Etiopie

X

FK

Falklandy

X

X

FO

Faerské ostrovy

X

GL

Grónsko

X

X

X

GM

Gambie

X

GT

Guatemala

X

X

HK

Hongkong

X (5)

X (5)

HN

Honduras

X

HR

Chorvatsko

X

X

X

X (6)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonésie

X

IL

Izrael

X

X

X

X

X

IN

Indie

X

X

X

X

IS

Island

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Íránská islámská republika

X

JM

Jamajka

X

X

JP

Japonsko

X

KG

Kyrgyzstán

X

KR

Korejská republika

X

LK

Srí Lanka

X

MA

Maroko

X

ME

Černá Hora (5)

X

X

X

X (3)

X

MG

Madagaskar

X

MK

Bývalá jugoslávská republika Makedonie (6)

X

X

X (3)

X

MU

Mauricius

X (2)

X

MX

Mexiko

X

X

X

X

MY

Malajsie

X (7)

X

MZ

Mosambik

X

NA

Namibie

X

X

X

X

NC

Nová Kaledonie

X

X

X

X

X

NI

Nikaragua

X

X

NZ

Nový Zéland

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PH

Filipíny

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paraguay

X

RS

Srbsko (8)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Ruská federace

X

X

X

X (3)

X

X

X

X (9)

X

SA

Saúdská Arábie

X

SC

Seychely

X

SG

Singapur

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino (10)

X

X

X

SR

Surinam

X

SV

Salvador

X

SZ

Svazijsko

X

TH

Thajsko

X

X

X

TN

Tunisko

X

X

X

TR

Turecko

X

X

X

X

TW

Tchaj-wan

X

X

TZ

Sjednocená republikaTanzanie

X

X

UA

Ukrajina

X

X

X

UG

Uganda

X

US

Spojené státy americké

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Jižní Afrika

X (11)

X (11)

ZM

Zambie

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Původní plán sledování reziduí schválený veterinární podskupinou ES-Andorra (podle rozhodnutí Smíšeného výboru ES-Andorra č. 2/1999 ze dne 22. prosince 1999 (Úř. věst. L 31, 5.2.2000, s. 84)).

1

(2)  Třetí země, které používají pouze suroviny z jiných třetích zemí schválených pro produkci potravin.

2

(3)  Vývoz živých jatečných koňovitých (pouze zvířata určená pro produkci potravin).

3

(4)  Pouze ovce.

4

(5)  Prozatímní situace do obdržení dalších informací o reziduích.

5

(6)  Bývalá jugoslávská republika Makedonie; prozatímní kód, kterým není dotčeno konečné označení země, které se v současnosti projednává v OSN.

6

(7)  Pouze Malajský poloostrov (západní Malajsie).

7

(8)  Nezahrnuje Kosovo definované rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

8

(9)  Pouze pro soby z Murmanské a Jamalskoněnecké oblasti.

9

(10)  Plán sledování schválený na základě rozhodnutí Výboru pro spolupráci mezi ES a San Marinem č. 1/94 ze dne 28. června 1994 (Úř. věst. L 238, 13.9.1994, s. 25).

10

(11)  Pouze pštrosi.“

11

---

Tiskové opravy

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/55

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 1288/2004 ze dne 14. července 2004 o trvalém povolení některých doplňkových látek a dočasném povolení nového užití již povolené doplňkové látky v krmivech

(
  Úřední věstník Evropské unie L 243 ze dne 15. července 2004
  )

Strana 13, příloha I, ve sloupci Chemický vzorec, popis, čtvrtý řádek:

místo:

„...3 × 109 CFU/g“,

má být:

„...3 × 109 CFU/g“.

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/55

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 1289/2004 ze dne 14. července 2004 o povolení na dobu deseti let doplňkové látky „Deccox®“, která patří do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek, v krmivech

(
  Úřední věstník Evropské unie L 243 ze dne 15. července 2004
  )

Strana 17, příloha I, ve sloupci Složení, chemický vzorec, popis, první řádek:

místo:

„kyselina 6-decyloxy-7-ethoxy-4-“,

má být:

„kyselina 6-decyloxy-7-ethoxy-4- hydroxychinolin-3-karboxylová: < 0,5 %“.

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/55

---

Oprava doporučení Komise 2004/704/ES ze dne 11. října 2004 o monitorování základních hodnot dioxinů a polychlorovaných bifenylů typu dioxinů v krmivech

(
  Úřední věstník Evropské unie L 321 ze dne 22. října 2004
  )

Strana 41, příloha II, oddíl A, bod 3:

místo:

„Dioxiny, furany, PCB typu dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppt – nanogram/kilogram (ng/kg).“,

má být:

„Dioxiny, furany, PCB typu dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppb – nanogram/kilogram (ng/kg)“,

místo:

„PCB jiného typu než dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppt – mikrogram/kilogram (μg/kg).“,

má být:

„PCB jiného typu než dioxinů: výsledky každého kongeneru se uvádějí v ppb – mikrogram/kilogram (μg/kg)“.

---

| 3.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 143/55 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 143/55

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 2036/2005 ze dne 14. prosince 2005 o trvalém povolení některých doplňkových látek v krmivech a o dočasném povolení nového použití některých již povolených doplňkových látek v krmivech

(
  Úřední věstník Evropské unie L 328 ze dne 15. prosince 2005
  )

| 1. | Strana 16, příloha I, Mikroorganismy, ve sloupci Jiná ustanovení, první řádek: |
| --- | --- |

1.

Strana 16, příloha I, Mikroorganismy, ve sloupci Jiná ustanovení, první řádek:

místo:

„granulování“,

má být:

„peletování“;

| 2. | strana 17, příloha II, Enzymy, ve sloupci Chemický vzorec, popis, první řádek: |
| --- | --- |

2.

strana 17, příloha II, Enzymy, ve sloupci Chemický vzorec, popis, první řádek:

místo:

„...Trichoderma longibrachiatum ...“,

má být:

„...Trichoderma resei ...“.

---