# Úradný vestník L 324/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 324 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 577. novembra 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 324

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 577. novembra 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1187/2014 z 2. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na určenie celkovej expozície voči klientovi alebo skupine prepojených klientov v súvislosti s transakciami s podkladovými aktívami (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1187/2014 z 2. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na určenie celkovej expozície voči klientovi alebo skupine prepojených klientov v súvislosti s transakciami s podkladovými aktívami (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 7.11.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 324/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1187/2014

z 2. októbra 2014,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na určenie celkovej expozície voči klientovi alebo skupine prepojených klientov v súvislosti s transakciami s podkladovými aktívami

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 390 ods. 8 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | S cieľom určiť celkovú expozíciu voči určitému dlžníkovi, ktorá vyplýva z expozícií inštitúcie voči transakcii s podkladovými aktívami, by sa mala najskôr určiť hodnota expozície samostatne pre každú z týchto expozícií. Celková hodnota expozície by sa potom mala určiť podľa súhrnu týchto expozícií, nemala by však byť väčšia než hodnota expozície vzniknutej zo samotného podkladového aktíva. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom určiť celkovú expozíciu voči určitému dlžníkovi, ktorá vyplýva z expozícií inštitúcie voči transakcii s podkladovými aktívami, by sa mala najskôr určiť hodnota expozície samostatne pre každú z týchto expozícií. Celková hodnota expozície by sa potom mala určiť podľa súhrnu týchto expozícií, nemala by však byť väčšia než hodnota expozície vzniknutej zo samotného podkladového aktíva.

| (2) | Keď majú expozície ostatných investorov rovnocenné postavenie s expozíciou inštitúcie, hodnota expozície inštitúcie voči podkladovému aktívu by mala odrážať pomerné rozdelenie strát medzi expozície, ktoré majú rovnocenné postavenie. To vyplýva zo skutočnosti, že ak dôjde k zlyhaniu podkladového aktíva, straty sú medzi expozície, ktoré majú rovnocenné postavenie, vždy rozdelené podľa pomerného podielu každej z týchto expozícií a maximálna strata, ktorú inštitúcia utrpí v prípade úplnej straty podkladového aktíva, je obmedzená na časť podľa podielu expozície inštitúcie na celkovej hodnote všetkých expozícií, ktoré majú rovnocenné postavenie. |
| --- | --- |

(2)

Keď majú expozície ostatných investorov rovnocenné postavenie s expozíciou inštitúcie, hodnota expozície inštitúcie voči podkladovému aktívu by mala odrážať pomerné rozdelenie strát medzi expozície, ktoré majú rovnocenné postavenie. To vyplýva zo skutočnosti, že ak dôjde k zlyhaniu podkladového aktíva, straty sú medzi expozície, ktoré majú rovnocenné postavenie, vždy rozdelené podľa pomerného podielu každej z týchto expozícií a maximálna strata, ktorú inštitúcia utrpí v prípade úplnej straty podkladového aktíva, je obmedzená na časť podľa podielu expozície inštitúcie na celkovej hodnote všetkých expozícií, ktoré majú rovnocenné postavenie.

| (3) | Malo by sa rozlišovať medzi transakciami, v ktorých majú všetci investori rovnocenné postavenie, ako sú podniky kolektívneho investovania, a inými transakciami, ako sú sekuritizácie, ktoré môžu zahŕňať tranžovanie, kde sa expozície môžu z hľadiska nadriadenosti líšiť. V prvom prípade výsledná expozícia voči podkladovému aktívu závisí výhradne od pomerného podielu expozície investora vo vzťahu k expozíciám všetkých investorov. V druhom prípade sa straty najskôr priradia určitým tranžiam v závislosti od ich nadriadenosti a potom, v prípade viac než jedného investora v tej istej tranži, sa rozdelia medzi investorov na pomernom základe. So všetkými tranžami v sekuritizácii by sa malo zaobchádzať rovnako, keďže v prípade najhoršieho scenára môžu podriadené tranže veľmi rýchlo zaniknúť. Predovšetkým by sa mala vykázať maximálna strata, ktorú v prípade úplnej straty podkladového aktíva utrpia všetci investori v určitej tranži, keďže z podriadených tranží by sa nemalo vykázať žiadne zmiernenie. Expozícia inštitúcie voči podkladovému aktívu transakcie by nemala presiahnuť celkovú hodnotu expozície tejto tranže (keďže strata pre investora v danej tranži, ktorá vyplýva zo zlyhania podkladového aktíva, nemôže byť nikdy vyššia než celková hodnota expozície tranže) a hodnotu expozície tvorenej podkladovým aktívom (keďže inštitúcia nemôže nikdy stratiť viac než hodnotu podkladového aktíva). Toto obmedzenie maximálnej straty by sa malo zohľadniť použitím nižšej z oboch hodnôt expozície a potom uplatnením postupu na vykázanie pomerného rozdelenia strát medzi všetky expozície, ktoré majú v tejto tranži rovnocenné postavenie, v prípade viac než jedného investora v tejto tranži. |
| --- | --- |

(3)

Malo by sa rozlišovať medzi transakciami, v ktorých majú všetci investori rovnocenné postavenie, ako sú podniky kolektívneho investovania, a inými transakciami, ako sú sekuritizácie, ktoré môžu zahŕňať tranžovanie, kde sa expozície môžu z hľadiska nadriadenosti líšiť. V prvom prípade výsledná expozícia voči podkladovému aktívu závisí výhradne od pomerného podielu expozície investora vo vzťahu k expozíciám všetkých investorov. V druhom prípade sa straty najskôr priradia určitým tranžiam v závislosti od ich nadriadenosti a potom, v prípade viac než jedného investora v tej istej tranži, sa rozdelia medzi investorov na pomernom základe. So všetkými tranžami v sekuritizácii by sa malo zaobchádzať rovnako, keďže v prípade najhoršieho scenára môžu podriadené tranže veľmi rýchlo zaniknúť. Predovšetkým by sa mala vykázať maximálna strata, ktorú v prípade úplnej straty podkladového aktíva utrpia všetci investori v určitej tranži, keďže z podriadených tranží by sa nemalo vykázať žiadne zmiernenie. Expozícia inštitúcie voči podkladovému aktívu transakcie by nemala presiahnuť celkovú hodnotu expozície tejto tranže (keďže strata pre investora v danej tranži, ktorá vyplýva zo zlyhania podkladového aktíva, nemôže byť nikdy vyššia než celková hodnota expozície tranže) a hodnotu expozície tvorenej podkladovým aktívom (keďže inštitúcia nemôže nikdy stratiť viac než hodnotu podkladového aktíva). Toto obmedzenie maximálnej straty by sa malo zohľadniť použitím nižšej z oboch hodnôt expozície a potom uplatnením postupu na vykázanie pomerného rozdelenia strát medzi všetky expozície, ktoré majú v tejto tranži rovnocenné postavenie, v prípade viac než jedného investora v tejto tranži.

| (4) | Hoci sa očakáva, že inštitúcie identifikujú všetkých dlžníkov podkladových aktív transakcií, do ktorých investujú, môžu nastať prípady, keď by tým inštitúciám vznikli neopodstatnené náklady alebo keď okolnosti bránia inštitúciám v identifikácii určitých dlžníkov. Keď je expozícia voči podkladovému aktívu ako taká dostatočne malá, aby k celkovej expozícii voči určitému klientovi alebo skupine prepojených klientov prispievala len nevýznamne, malo by byť postačujúce priradiť túto expozíciu transakcii ako samostatného klienta. Celkový objem takýchto expozícií voči podkladovým aktívam rovnakej transakcie by mal byť potom stále obmedzený limitom veľkej majetkovej angažovanosti pre túto transakciu. Podiel podkladového aktíva na celkovej expozícii by sa mal predpokladať za nevýznamný, ak je pre dosiahnutie limitu 25 % prípustného kapitálu inštitúcie potrebných aspoň 100 expozícií voči podkladovým aktívam transakcie. To by vyžadovalo, aby hodnota expozície nepresiahla 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie. |
| --- | --- |

(4)

Hoci sa očakáva, že inštitúcie identifikujú všetkých dlžníkov podkladových aktív transakcií, do ktorých investujú, môžu nastať prípady, keď by tým inštitúciám vznikli neopodstatnené náklady alebo keď okolnosti bránia inštitúciám v identifikácii určitých dlžníkov. Keď je expozícia voči podkladovému aktívu ako taká dostatočne malá, aby k celkovej expozícii voči určitému klientovi alebo skupine prepojených klientov prispievala len nevýznamne, malo by byť postačujúce priradiť túto expozíciu transakcii ako samostatného klienta. Celkový objem takýchto expozícií voči podkladovým aktívam rovnakej transakcie by mal byť potom stále obmedzený limitom veľkej majetkovej angažovanosti pre túto transakciu. Podiel podkladového aktíva na celkovej expozícii by sa mal predpokladať za nevýznamný, ak je pre dosiahnutie limitu 25 % prípustného kapitálu inštitúcie potrebných aspoň 100 expozícií voči podkladovým aktívam transakcie. To by vyžadovalo, aby hodnota expozície nepresiahla 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie.

| (5) | S cieľom zabrániť neobmedzenej celkovej expozícii z dôvodu nedostatku informácií by bolo potrebné priradiť expozície, ktorých hodnota presahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie a pri ktorých chýbajú informácie o dlžníkovi, hypotetickému klientovi (neznámy klient), na ktorého by sa mal vzťahovať limit veľkej majetkovej angažovanosti vo výške 25 %. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zabrániť neobmedzenej celkovej expozícii z dôvodu nedostatku informácií by bolo potrebné priradiť expozície, ktorých hodnota presahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie a pri ktorých chýbajú informácie o dlžníkovi, hypotetickému klientovi (neznámy klient), na ktorého by sa mal vzťahovať limit veľkej majetkovej angažovanosti vo výške 25 %.

| (6) | Ak inštitúcia nedokáže rozlíšiť medzi podkladovými aktívami transakcie z hľadiska ich objemu, existuje riziko, že podkladové aktíva transakcie sa vzťahujú na rovnakého dlžníka alebo skupinu prepojených klientov. V takom prípade by sa na účely zmiernenia tohto rizika malo od inštitúcie vyžadovať, aby posúdila významnosť celkovej hodnoty svojich expozícií voči transakcii predtým, než ju bude môcť priradiť transakcii ako samostatného klienta miesto „neznámeho klienta“. |
| --- | --- |

(6)

Ak inštitúcia nedokáže rozlíšiť medzi podkladovými aktívami transakcie z hľadiska ich objemu, existuje riziko, že podkladové aktíva transakcie sa vzťahujú na rovnakého dlžníka alebo skupinu prepojených klientov. V takom prípade by sa na účely zmiernenia tohto rizika malo od inštitúcie vyžadovať, aby posúdila významnosť celkovej hodnoty svojich expozícií voči transakcii predtým, než ju bude môcť priradiť transakcii ako samostatného klienta miesto „neznámeho klienta“.

| (7) | Štruktúra transakcie by nemala predstavovať dodatočnú expozíciu, keď okolnosti transakcie zabezpečujú, že straty z expozície voči tejto transakcii môžu vyplývať len zo zlyhania podkladových aktív. Dodatočná expozícia by sa mala vykázať vtedy, keď transakcia zahŕňa platobnú povinnosť určitej osoby navyše k peňažným tokom, alebo aspoň pred peňažnými tokmi, z podkladových aktív vzhľadom na to, že investori by mohli v prípade zlyhania tejto osoby utrpieť ďalšie straty, hoci pri podkladovom aktíve nedošlo k žiadnemu zlyhaniu. Dodatočná expozícia by sa mala vykázať aj vtedy, keď okolnosti transakcie umožňujú presmerovanie peňažných tokov na osobu, ktorá nemá na ne nárok, keďže by investori mohli utrpieť ďalšie straty, hoci pri podkladovom aktíve nedošlo k žiadnemu zlyhaniu. Dodatočná expozícia by sa nemala vykazovať pri podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (2) vzhľadom na to, že peňažné toky sa nemôžu presmerovať na osobu, ktorá nemá v rámci transakcie nárok na tieto peňažné toky. To by sa malo predpokladať aj pri subjektoch, na ktoré sa vzťahujú rovnocenné požiadavky podľa legislatívnych aktov Únie alebo právnych predpisov tretej krajiny. |
| --- | --- |

(7)

Štruktúra transakcie by nemala predstavovať dodatočnú expozíciu, keď okolnosti transakcie zabezpečujú, že straty z expozície voči tejto transakcii môžu vyplývať len zo zlyhania podkladových aktív. Dodatočná expozícia by sa mala vykázať vtedy, keď transakcia zahŕňa platobnú povinnosť určitej osoby navyše k peňažným tokom, alebo aspoň pred peňažnými tokmi, z podkladových aktív vzhľadom na to, že investori by mohli v prípade zlyhania tejto osoby utrpieť ďalšie straty, hoci pri podkladovom aktíve nedošlo k žiadnemu zlyhaniu. Dodatočná expozícia by sa mala vykázať aj vtedy, keď okolnosti transakcie umožňujú presmerovanie peňažných tokov na osobu, ktorá nemá na ne nárok, keďže by investori mohli utrpieť ďalšie straty, hoci pri podkladovom aktíve nedošlo k žiadnemu zlyhaniu. Dodatočná expozícia by sa nemala vykazovať pri podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (2) vzhľadom na to, že peňažné toky sa nemôžu presmerovať na osobu, ktorá nemá v rámci transakcie nárok na tieto peňažné toky. To by sa malo predpokladať aj pri subjektoch, na ktoré sa vzťahujú rovnocenné požiadavky podľa legislatívnych aktov Únie alebo právnych predpisov tretej krajiny.

| (8) | Existencia a hodnota expozícií voči klientovi alebo skupine prepojených klientov vyplývajúca z expozícií voči transakciám nie sú závislé od toho, či sú expozície voči transakciám pridelené do obchodnej knihy, alebo nie sú zaznamenané v obchodnej knihe. Preto by podmienky a metodiky, ktoré sa majú použiť na identifikáciu expozícií voči transakciám s podkladovými aktívami, mali byť rovnaké bez ohľadu na to, či sú tieto expozície pridelené do obchodnej knihy inštitúcie, alebo v nej nie sú zaznamenané. |
| --- | --- |

(8)

Existencia a hodnota expozícií voči klientovi alebo skupine prepojených klientov vyplývajúca z expozícií voči transakciám nie sú závislé od toho, či sú expozície voči transakciám pridelené do obchodnej knihy, alebo nie sú zaznamenané v obchodnej knihe. Preto by podmienky a metodiky, ktoré sa majú použiť na identifikáciu expozícií voči transakciám s podkladovými aktívami, mali byť rovnaké bez ohľadu na to, či sú tieto expozície pridelené do obchodnej knihy inštitúcie, alebo v nej nie sú zaznamenané.

| (9) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Komisii predložil Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA). |
| --- | --- |

(9)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktoré Komisii predložil Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA).

| (10) | EBA vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (3) o stanovisko, |
| --- | --- |

(10)

EBA vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických predpisov, z ktorých toto nariadenie vychádza, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (3) o stanovisko,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa presne stanovujú podmienky a metodiky používané na určenie celkovej expozície inštitúcie voči klientovi alebo skupine prepojených klientov v súvislosti s expozíciami prostredníctvom transakcií s podkladovými aktívami a podmienky, za ktorých štruktúra transakcií s podkladovými aktívami nepredstavuje dodatočnú expozíciu.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „transakcie“ sú transakcie uvedené v článku 112 písm. m) a o) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a iné transakcie, v prípade ktorých existuje expozícia voči podkladovým aktívam; |
| --- | --- |

a)

„transakcie“ sú transakcie uvedené v článku 112 písm. m) a o) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a iné transakcie, v prípade ktorých existuje expozícia voči podkladovým aktívam;

| b) | „neznámy klient“ je jeden hypotetický klient, ktorému inštitúcia priraďuje všetky expozície, v prípade ktorých neidentifikovala dlžníka, za predpokladu, že sa neuplatňuje článok 6 ods. 2 písm. a) a b) a článok 6 ods. 3 písm. a) tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

„neznámy klient“ je jeden hypotetický klient, ktorému inštitúcia priraďuje všetky expozície, v prípade ktorých neidentifikovala dlžníka, za predpokladu, že sa neuplatňuje článok 6 ods. 2 písm. a) a b) a článok 6 ods. 3 písm. a) tohto nariadenia.

Článok 3

Identifikácia expozícií vyplývajúcich z transakcií

1.   Inštitúcia stanovuje podiel na celkovej expozícii voči určitému klientovi alebo skupine prepojených klientov, ktorý vyplýva z určitej transakcie, v súlade s metodikou stanovenou v článkoch 4, 5 a 6.

Inštitúcia určuje v súlade s článkom 5 samostatne pre každé z podkladových aktív svoju expozíciu voči tomuto podkladovému aktívu.

2.   Inštitúcia posudzuje v súlade s článkom 7, či určitá transakcia predstavuje dodatočnú expozíciu.

Článok 4

Podkladové expozície voči transakciám, ktoré sami majú podkladové aktíva

1.   Pri posudzovaní podkladových expozícií transakcie (transakcia A), ktorá sama má podkladovú expozíciu voči inej transakcii (transakcia B), na účely článkov 5 a 6 inštitúcia zaobchádza s expozíciou voči transakcii B, ako by bola nahradená podkladovými expozíciami transakcie B.

2.   Odsek 1 sa uplatňuje, pokiaľ sú podkladové expozície expozíciami voči transakciám s podkladovými aktívami.

Článok 5

Výpočet hodnoty expozície

1.   Expozícia inštitúcie voči podkladovému aktívu transakcie zodpovedá nižšej z týchto hodnôt:

| a) | hodnote expozície vyplývajúcej z podkladového aktíva; |
| --- | --- |

a)

hodnote expozície vyplývajúcej z podkladového aktíva;

| b) | celkovej hodnote expozícií inštitúcie voči podkladovému aktívu vyplývajúcej zo všetkých expozícií inštitúcie voči transakcii. |
| --- | --- |

b)

celkovej hodnote expozícií inštitúcie voči podkladovému aktívu vyplývajúcej zo všetkých expozícií inštitúcie voči transakcii.

2.   Pre každú expozíciu inštitúcie voči transakcii sa hodnota výslednej expozície voči podkladovému aktívu stanovuje takto:

| a) | ak majú expozície všetkých investorov v tejto transakcii rovnocenné postavenie, hodnotou výslednej expozície voči podkladovému aktívu je pomerný podiel expozície inštitúcie voči transakcii vynásobený hodnotou expozície, ktorú tvorí podkladové aktívum; |
| --- | --- |

a)

ak majú expozície všetkých investorov v tejto transakcii rovnocenné postavenie, hodnotou výslednej expozície voči podkladovému aktívu je pomerný podiel expozície inštitúcie voči transakcii vynásobený hodnotou expozície, ktorú tvorí podkladové aktívum;

| b) | v prípadoch iných, než sú uvedené v písm. a), je hodnotou výslednej expozície voči podkladovému aktívu pomerný podiel expozície inštitúcie voči transakcii vynásobený nižšou z týchto hodnôt:






  i) | hodnotou expozície tvorenej podkladovým aktívom; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípadoch iných, než sú uvedené v písm. a), je hodnotou výslednej expozície voči podkladovému aktívu pomerný podiel expozície inštitúcie voči transakcii vynásobený nižšou z týchto hodnôt:

i)

hodnotou expozície tvorenej podkladovým aktívom;

| ii) | celkovou hodnotou expozície inštitúcie voči transakcii spolu so všetkými ostatnými expozíciami voči tejto transakcii, ktoré majú rovnocenné postavenie s expozíciou inštitúcie. |
| --- | --- |

ii)

celkovou hodnotou expozície inštitúcie voči transakcii spolu so všetkými ostatnými expozíciami voči tejto transakcii, ktoré majú rovnocenné postavenie s expozíciou inštitúcie.

3.   Pomerným podielom expozície inštitúcie voči transakcii je hodnota expozície inštitúcie vydelená celkovou hodnotou expozície inštitúcie spolu so všetkými ostatnými expozíciami voči tejto transakcii, ktoré majú rovnocenné postavenie s expozíciou inštitúcie.

Článok 6

Postup na stanovenie podielu podkladových expozícií na celkových expozíciách

1.   Pre každú expozíciu voči kreditnému riziku, pre ktorú je identifikovaný dlžník, inštitúcia zahrnie pri výpočte celkovej expozície voči tomuto dlžníkovi ako individuálnemu klientovi alebo voči skupine prepojených klientov, do ktorej tento dlžník patrí, hodnotu svojej expozície voči príslušnému podkladovému aktívu.

2.   Ak inštitúcia neidentifikovala dlžníka podkladovej expozície voči kreditnému riziku alebo ak inštitúcia nedokáže potvrdiť, že podkladová expozícia nie je expozíciou voči kreditnému riziku, inštitúcia priraďuje túto expozíciu takto:

| a) | ak hodnota expozície nepresahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie, priraďuje túto expozíciu transakcii ako samostatného klienta; |
| --- | --- |

a)

ak hodnota expozície nepresahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie, priraďuje túto expozíciu transakcii ako samostatného klienta;

| b) | ak sa hodnota expozície rovná 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie alebo presahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie a inštitúcia dokáže prostredníctvom mandátu transakcie zabezpečiť, že podkladové expozície transakcie nie sú spojené so žiadnymi inými expozíciami v jej portfóliu vrátane podkladových expozícií z iných transakcií, priraďuje túto expozíciu transakcii ako samostatného klienta; |
| --- | --- |

b)

ak sa hodnota expozície rovná 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie alebo presahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie a inštitúcia dokáže prostredníctvom mandátu transakcie zabezpečiť, že podkladové expozície transakcie nie sú spojené so žiadnymi inými expozíciami v jej portfóliu vrátane podkladových expozícií z iných transakcií, priraďuje túto expozíciu transakcii ako samostatného klienta;

| c) | v prípadoch iných, než sú uvedené v písm. a) a b), priraďuje túto expozíciu neznámemu klientovi. |
| --- | --- |

c)

v prípadoch iných, než sú uvedené v písm. a) a b), priraďuje túto expozíciu neznámemu klientovi.

3.   Ak inštitúcia nedokáže rozlíšiť podkladové expozície transakcie, inštitúcia priraďuje celkovú hodnotu svojich expozícií voči transakcii takto:

| a) | ak táto celková hodnota expozície nepresahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie, priraďuje túto celkovú hodnotu expozície transakcii ako samostatného klienta; |
| --- | --- |

a)

ak táto celková hodnota expozície nepresahuje 0,25 % prípustného kapitálu inštitúcie, priraďuje túto celkovú hodnotu expozície transakcii ako samostatného klienta;

| b) | v prípadoch iných, než sú uvedené v písm. a), priraďuje túto celkovú expozíciu neznámemu klientovi. |
| --- | --- |

b)

v prípadoch iných, než sú uvedené v písm. a), priraďuje túto celkovú expozíciu neznámemu klientovi.

4.   Na účely odsekov 1 a 2 inštitúcie pravidelne a aspoň raz za mesiac monitorujú takéto transakcie, pokiaľ ide o možné zmeny zloženia a relatívneho podielu podkladových expozícií.

Článok 7

Dodatočná expozícia, ktorú predstavuje štruktúra transakcie

1.   Štruktúra transakcie nepredstavuje dodatočnú expozíciu, ak transakcia spĺňa obidve tieto podmienky:

| a) | právna a operačná štruktúra transakcie je navrhnutá tak, aby správcovi transakcie alebo tretej strane zabránila v presmerovaní akýchkoľvek peňažných tokov, ktoré vyplývajú z transakcie, na osoby, ktoré podľa podmienok transakcie nemajú inak nárok na tieto peňažné toky; |
| --- | --- |

a)

právna a operačná štruktúra transakcie je navrhnutá tak, aby správcovi transakcie alebo tretej strane zabránila v presmerovaní akýchkoľvek peňažných tokov, ktoré vyplývajú z transakcie, na osoby, ktoré podľa podmienok transakcie nemajú inak nárok na tieto peňažné toky;

| b) | ani od emitenta, ani od žiadnej inej osoby sa nemôže v rámci transakcie vyžadovať, aby uskutočnili platbu inštitúcii navyše k peňažným tokom z podkladových aktív alebo ako zálohu na tieto peňažné toky. |
| --- | --- |

b)

ani od emitenta, ani od žiadnej inej osoby sa nemôže v rámci transakcie vyžadovať, aby uskutočnili platbu inštitúcii navyše k peňažným tokom z podkladových aktív alebo ako zálohu na tieto peňažné toky.

2.   Podmienka uvedená v odseku 1 písm. a) sa považuje za splnenú, ak transakcia predstavuje jeden z týchto prípadov:

| a) | PKIPCP podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 smernice 2009/65/ES; |
| --- | --- |

a)

PKIPCP podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 smernice 2009/65/ES;

| b) | podnik usadený v tretej krajine, ktorý vykonáva činnosti podobné tým, ktoré vykonáva PKIPCP, a na ktorý sa vzťahuje dohľad podľa legislatívneho aktu Únie alebo podľa právnych predpisov tretej krajiny, ktorá uplatňuje požiadavky dohľadu a regulatórne požiadavky, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s tými, ktoré sa v Únii uplatňujú na PKIPCP. |
| --- | --- |

b)

podnik usadený v tretej krajine, ktorý vykonáva činnosti podobné tým, ktoré vykonáva PKIPCP, a na ktorý sa vzťahuje dohľad podľa legislatívneho aktu Únie alebo podľa právnych predpisov tretej krajiny, ktorá uplatňuje požiadavky dohľadu a regulatórne požiadavky, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s tými, ktoré sa v Únii uplatňujú na PKIPCP.

Článok 8

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. októbra 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---