# Uradni list C 412/2014

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 412 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5719. november 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 412

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5719. november 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 412/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 412/01

Menjalni tečaji eura

1

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 412/02 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 2 |
| 2014/C 412/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 3 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 412/04 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 4 |
| 2014/C 412/05 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 11 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2014/C 412/02

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

2

2014/C 412/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

3

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2014/C 412/04

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

4

2014/C 412/05

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. novembra 2014

2014/C 412/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2514 |
| JPY | japonski jen | 145,91 |
| DKK | danska krona | 7,4439 |
| GBP | funt šterling | 0,79940 |
| SEK | švedska krona | 9,2388 |
| CHF | švicarski frank | 1,2013 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,4290 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,677 |
| HUF | madžarski forint | 305,54 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,2141 |
| RON | romunski leu | 4,4348 |
| TRY | turška lira | 2,7819 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4342 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4130 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7044 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5707 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6240 |
| KRW | južnokorejski won | 1 374,09 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,8083 |
| CNY | kitajski juan | 7,6605 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6733 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 158,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1961 |
| PHP | filipinski peso | 56,298 |
| RUB | ruski rubelj | 58,4910 |
| THB | tajski bat | 41,006 |
| BRL | brazilski real | 3,2543 |
| MXN | mehiški peso | 16,9671 |
| INR | indijska rupija | 77,2750 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2514

JPY

japonski jen

145,91

DKK

danska krona

7,4439

GBP

funt šterling

0,79940

SEK

švedska krona

9,2388

CHF

švicarski frank

1,2013

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,4290

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,677

HUF

madžarski forint

305,54

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,2141

RON

romunski leu

4,4348

TRY

turška lira

2,7819

AUD

avstralski dolar

1,4342

CAD

kanadski dolar

1,4130

HKD

hongkonški dolar

9,7044

NZD

novozelandski dolar

1,5707

SGD

singapurski dolar

1,6240

KRW

južnokorejski won

1 374,09

ZAR

južnoafriški rand

13,8083

CNY

kitajski juan

7,6605

HRK

hrvaška kuna

7,6733

IDR

indonezijska rupija

15 158,81

MYR

malezijski ringit

4,1961

PHP

filipinski peso

56,298

RUB

ruski rubelj

58,4910

THB

tajski bat

41,006

BRL

brazilski real

3,2543

MXN

mehiški peso

16,9671

INR

indijska rupija

77,2750

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/2

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 412/02

| 1. | Evropska komisija je 10. novembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia“, Singapur), ki je pod nadzorom podjetja Airbus S.A.S. („Airbus“, Francija), in podjetje Singapore Airlines Limited („SIA“, Singapur) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Airbus Asia Training Centre („AATC“, Singapur). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 10. novembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. („Airbus Asia“, Singapur), ki je pod nadzorom podjetja Airbus S.A.S. („Airbus“, Francija), in podjetje Singapore Airlines Limited („SIA“, Singapur) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Airbus Asia Training Centre („AATC“, Singapur).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Airbus Asia: upravljanje in izvajanje storitev na letalih ter dejavnosti skladiščenja nadomestnih delov za letala,
  —   za SIA: storitve zračnega prevoza,
  —   za AATC: usposabljanje pilotov v letalskih družbah, večinoma v azijsko-pacifiški regiji. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Airbus Asia: upravljanje in izvajanje storitev na letalih ter dejavnosti skladiščenja nadomestnih delov za letala,

—   za SIA: storitve zračnega prevoza,

—   za AATC: usposabljanje pilotov v letalskih družbah, večinoma v azijsko-pacifiški regiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre lahko Komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7381 – Airbus Services Asia Pacific Pte. Ltd. / Singapore Airlines Limited / Airbus Asia Training Centre lahko Komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 19.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/3

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 412/03

| 1. | Evropska komisija je 12. novembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje 3i Group plc (Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Diamond Holding GmbH (Nemčija), ki je holding podjetja Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 12. novembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje 3i Group plc (Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Diamond Holding GmbH (Nemčija), ki je holding podjetja Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH (Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje 3i Group plc: naložbe, upravljanje naložb in svetovanje pri upravljanju zasebnega lastniškega kapitala, infrastrukture in dolgov,
  —   za podjetje Diamond Holding GmbH: holding podjetja Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ“),
  —   za podjetje Christ: podjetje se ukvarja s prodajo nakita in ur na drobno ter je dejavno zlasti v Nemčiji. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje 3i Group plc: naložbe, upravljanje naložb in svetovanje pri upravljanju zasebnega lastniškega kapitala, infrastrukture in dolgov,

—   za podjetje Diamond Holding GmbH: holding podjetja Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH („Christ“),

—   za podjetje Christ: podjetje se ukvarja s prodajo nakita in ur na drobno ter je dejavno zlasti v Nemčiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH lahko Komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7445 – 3i Group plc / Christ Juweliere und Uhrmacher seit 1863 GmbH lahko Komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 19.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/4

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2014/C 412/04

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„MIEL DES CEVENNES“

Št. ES: FR-PGI-0005-01148 – 3.9.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Miel des Cévennes“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Miel des Cévennes“ je med, ki ga proizvajajo čebele iz cvetnega nektarja. Lahko je v tekoči obliki, kristaliziran ali kremast.

Med „Miel des Cévennes“ je lahko:

| — | mešani cvetlični: v njem prevladuje mešanica več rastlinskih vrst, značilnih za območje Cévennes, |
| --- | --- |

—

mešani cvetlični: v njem prevladuje mešanica več rastlinskih vrst, značilnih za območje Cévennes,

| — | sortni cvetlični:






  — | med iz rese: drevesasta resa – Erica arborea, poletna resa – Erica cinerea in jesenska vresa – Calluna vulgaris, |
| --- | --- | --- |

—

sortni cvetlični:

—

med iz rese: drevesasta resa – Erica arborea, poletna resa – Erica cinerea in jesenska vresa – Calluna vulgaris,

Erica arborea

Erica cinerea

Calluna vulgaris

| — | kostanjev med, |
| --- | --- |

—

kostanjev med,

| — | malinov med, |
| --- | --- |

—

malinov med,

| — | robidov med. |
| --- | --- |

—

robidov med.

Fizikalno-kemijske lastnosti:

Fizikalno-kemijske lastnosti:

| — | vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF) največ 15 mg/kg ob koncu leta proizvodnje (med avgustom in decembrom, razen pri medu iz jesenske vrese med oktobrom in decembrom); |
| --- | --- |

—

vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF) največ 15 mg/kg ob koncu leta proizvodnje (med avgustom in decembrom, razen pri medu iz jesenske vrese med oktobrom in decembrom);

| — | vsebnost vode največ 19 %, razen pri medu iz jesenske vrese, ki vsebuje največ 21 % vode. |
| --- | --- |

—

vsebnost vode največ 19 %, razen pri medu iz jesenske vrese, ki vsebuje največ 21 % vode.

Pelodne značilnosti:

Pelodne značilnosti:

Pelodni spekter medu „Miel de Cévennes“ je sestavljen iz peloda rastlinskih vrst, ki rastejo na območju Cévennes. Označevalci na navedenem območju so naslednje vrste peloda: drevesasta resa, poletna resa, jesenska vresa, kostanj, vrbovec, malina, regrat, robida in bela detelja. Pri vsakem medu je bil identificiran najmanj eden od navedenih označevalcev.

Nektar, nabran na cvetovih velikih kultur, ki niso značilne za območje Cévennes, kot so sončnica, navadna ogrščica, lucerna in sivka, ni dovoljen. Identificiran pelod iz velikih kultur ali sivke je dovoljen samo v obliki posamičnih pelodnih zrn (manj kot 15 %).

V spodnji razpredelnici so navedene pelodne značilnosti posameznega medu:

| Vrsta medu | Prevladujoči pelod
  > 45 % | Spremljajoči pelod
  od 15 % do 45 % | Posamična pelodna zrna
  < 15 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Mešani cvetlični med | Kostanj, sadna drevesa | Modri glavinec, kostanj, resa, malina, sadna drevesa, robida in turška detelja | Akacija, pajesen, modri glavinec, krhlika, bluščec, jesenska vresa, plavica, bodak, kostanj, hrast, osat, brškin, nebinovke, rdeči dren, šmarna detelja, križnice, vrbovec, poletna resa, drevesasta resa, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, navadna podkvica, bodika, ovčin, njivsko grabljišče, navadni bršljan, nokota, golšec, veliki lučnik, gorčica, krhlikovec, mak, bor, regrat, trpotec, motovilec, dresnik, kačja dresen, rododendron, robida, turška detelja, vrba, grintavec, vrednik, homulica, prisadna zel, oslad, bezeg, timijan, lipa, bela detelja, črna detelja, bodeča košeničica, grahor, divja trta, gadovec |
| Med iz rese |
| Drevesasta resa (Erica arborea) | Drevesasta resa | Drevesasta resa in brškin | Akacija, mandljevec, kostanj, hrast, brškin, rdeči dren, šmarna detelja, križnice, španska detelja, sadna drevesa, relika, krvomočnica, bodika, čopasta sivka, nokota, krhlikovec, katanec, rožmarin, rožnice, vrba, timijan, bela detelja, bodeča košeničica, hudika |
| Poletna resa (Erica cinerea) | Kostanj | Robida | Česen, modri glavinec, prerast, jesenska vresa, hrast, osat, brškin, križnice, vrbovec, drevesasta resa, poletna resa, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, ovčin, čopasta sivka, navadni bršljan, trpotec, katanec, robida, rožnice, turška detelja, vrednik, timijan, lipa, bela detelja, črna detelja, bodeča košeničica, sončnica, gadovec |
| Jesenska vresa (calluna vulgaris) | Kostanj, jesenska vresa | Jesenska vresa, kostanj, robida, bela detelja in oslad | Astra, navadna jagodičnica, divji pelin, modri glavinec, bluščec, prerast, jesenska vresa, hrast, plavica, bodak, kostanj, osat, brškin, nebinovke, dren, križnice, vrbovec, poletna resa, malina, sadna drevesa, relika, krvomočnica, trave, brškinovke, navadna podkvica, bodika, ovčin, navadni bršljan, lilijevke, nokota, mak, bor, regrat, trpotec, kačja dresen, robida, vrba, turška detelja, grintavec, vrednik, oponec, oslad, timijan, bela detelja, črna detelja, bodeča košeničica, gadovec |
| Kostanj | Kostanj | Jesenska vresa in robida | Akacija, pajesen, ranjak, navadna jagodičnica, modri glavinec, krhlika, prerast, jesenska vresa, plavica, bodak, kostanj, hrast, osat, brškinovke, srobot, nebinovke, divji mak, rdeči dren, križnice, španska detelja, oljčica, drevesasta resa, poletna resa, plazeča resa, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, bodika, nedotika, ovčin, njivsko grabljišče, sivka, čopasta sivka, ivanjščica, navadni bršljan, lilijevke, nokota, medena detelja, meta, gorčica, mirtovke, krhlikovec, oljka, mak, bor, trpotec, katanec, rododendron, octovec, rožmarin, robida, rožnice, turška detelja, vrba, grintavec, vrednik, timijan, lipa, sončnica, bela detelja, črna detelja, kalina, bodeča košeničica, divja trta, hudika, gadovec |
| Malina/robide | Malina in robida | Robide, bela detelja in kostanj | Akacija, pajesen, vetrnica, divji pelin, bršč, modri glavinec, pušpan, jesenska vresa, zvončnica, klinčnice, rumenik, plavica, palma, bodak, kostanj, kovačnik, endivija, osat, brškinovke, brškin, hrast, nebinovke, rdeči dren, križnice, cipresovke, negnoj, vrbovec, javor, drevesasta resa, poletna resa, jagodnjak, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, bodika, tisa, ovčin, njivsko grabljišče, navadni bršljan, lilijevke, nokota, kostanj, mak, vijolica, bor, regrat, trpotec, motovilec, kačja dresen, robide/malina, rododendron, octovec, kislica, turška detelja, krivenka, vrba, grintavec, materina dušica, oslad, timijan, lipa, bela detelja, črna detelja, kalina, bodeča košeničica, divja trta |

Vrsta medu

Prevladujoči pelod

> 45 %

Spremljajoči pelod

od 15 % do 45 %

Posamična pelodna zrna

< 15 %

Mešani cvetlični med

Mešani cvetlični med

Kostanj, sadna drevesa

Modri glavinec, kostanj, resa, malina, sadna drevesa, robida in turška detelja

Akacija, pajesen, modri glavinec, krhlika, bluščec, jesenska vresa, plavica, bodak, kostanj, hrast, osat, brškin, nebinovke, rdeči dren, šmarna detelja, križnice, vrbovec, poletna resa, drevesasta resa, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, navadna podkvica, bodika, ovčin, njivsko grabljišče, navadni bršljan, nokota, golšec, veliki lučnik, gorčica, krhlikovec, mak, bor, regrat, trpotec, motovilec, dresnik, kačja dresen, rododendron, robida, turška detelja, vrba, grintavec, vrednik, homulica, prisadna zel, oslad, bezeg, timijan, lipa, bela detelja, črna detelja, bodeča košeničica, grahor, divja trta, gadovec

Med iz rese

Med iz rese

Drevesasta resa (Erica arborea)

(Erica arborea)

Drevesasta resa

Drevesasta resa in brškin

Akacija, mandljevec, kostanj, hrast, brškin, rdeči dren, šmarna detelja, križnice, španska detelja, sadna drevesa, relika, krvomočnica, bodika, čopasta sivka, nokota, krhlikovec, katanec, rožmarin, rožnice, vrba, timijan, bela detelja, bodeča košeničica, hudika

Poletna resa (Erica cinerea)

Erica cinerea

Kostanj

Robida

Česen, modri glavinec, prerast, jesenska vresa, hrast, osat, brškin, križnice, vrbovec, drevesasta resa, poletna resa, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, ovčin, čopasta sivka, navadni bršljan, trpotec, katanec, robida, rožnice, turška detelja, vrednik, timijan, lipa, bela detelja, črna detelja, bodeča košeničica, sončnica, gadovec

Jesenska vresa (calluna vulgaris)

calluna vulgaris

Kostanj, jesenska vresa

Jesenska vresa, kostanj, robida, bela detelja in oslad

Astra, navadna jagodičnica, divji pelin, modri glavinec, bluščec, prerast, jesenska vresa, hrast, plavica, bodak, kostanj, osat, brškin, nebinovke, dren, križnice, vrbovec, poletna resa, malina, sadna drevesa, relika, krvomočnica, trave, brškinovke, navadna podkvica, bodika, ovčin, navadni bršljan, lilijevke, nokota, mak, bor, regrat, trpotec, kačja dresen, robida, vrba, turška detelja, grintavec, vrednik, oponec, oslad, timijan, bela detelja, črna detelja, bodeča košeničica, gadovec

Kostanj

Kostanj

Kostanj

Jesenska vresa in robida

Akacija, pajesen, ranjak, navadna jagodičnica, modri glavinec, krhlika, prerast, jesenska vresa, plavica, bodak, kostanj, hrast, osat, brškinovke, srobot, nebinovke, divji mak, rdeči dren, križnice, španska detelja, oljčica, drevesasta resa, poletna resa, plazeča resa, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, bodika, nedotika, ovčin, njivsko grabljišče, sivka, čopasta sivka, ivanjščica, navadni bršljan, lilijevke, nokota, medena detelja, meta, gorčica, mirtovke, krhlikovec, oljka, mak, bor, trpotec, katanec, rododendron, octovec, rožmarin, robida, rožnice, turška detelja, vrba, grintavec, vrednik, timijan, lipa, sončnica, bela detelja, črna detelja, kalina, bodeča košeničica, divja trta, hudika, gadovec

Malina/robide

Malina/robide

Malina in robida

Robide, bela detelja in kostanj

Akacija, pajesen, vetrnica, divji pelin, bršč, modri glavinec, pušpan, jesenska vresa, zvončnica, klinčnice, rumenik, plavica, palma, bodak, kostanj, kovačnik, endivija, osat, brškinovke, brškin, hrast, nebinovke, rdeči dren, križnice, cipresovke, negnoj, vrbovec, javor, drevesasta resa, poletna resa, jagodnjak, sadna drevesa, relika, vrednik, trave, brškinovke, bodika, tisa, ovčin, njivsko grabljišče, navadni bršljan, lilijevke, nokota, kostanj, mak, vijolica, bor, regrat, trpotec, motovilec, kačja dresen, robide/malina, rododendron, octovec, kislica, turška detelja, krivenka, vrba, grintavec, materina dušica, oslad, timijan, lipa, bela detelja, črna detelja, kalina, bodeča košeničica, divja trta

Organoleptične lastnosti

Organoleptične lastnosti

—   Mešani cvetlični med: ta med, ki se običajno proizvaja poleti, vsebuje mešanico kostanja in poletne rese, kar mu daje topel lesni priokus, ki se mu pridružuje bolj ali manj izrazit cvetni priokus. Aroma je lesna, sveža in cvetna s karamelnim priokusom in ob koncu okušanja bolj ali manj grenkim. Če se mešani cvetlični med proizvaja spomladi, lahko v njem prevladujejo maline, drevesasta resa ali spomladansko travniško cvetje in celo akacija. Tedaj ima karamelni priokus ter priokus po kuhanem sadju ali cvetni priokus, odvisno od prevladujočih cvetov. Med skorajda ali sploh ni grenak. Lahko je od svetle do temno kostanjeve in jantarne barve, odvisno od časa nabiranja.

Mešani cvetlični med

—   Med iz drevesaste rese: močan vonj po rjavem karamelu. Aroma je podobna vonju po rjavem karamelu, grenka ob koncu okušanja in zelo obstojna v ustih.

Med iz drevesaste rese

—   Med iz poletne rese: svež in izrazito cveten vonj po „ovelih vrtnicah“. Močna aroma, podobna cvetnemu vonju in karamelna s svežim priokusom v ustih ter zelo obstojna.

Med iz poletne rese

—   Med iz jesenske vrese: med je temno do zelo temno jantarne barve. Lesni in cvetni vonj ter vonj po svežem sadju. Aroma je podobna cvetnemu okusu po svežem sadju, ki je zelo obstojen. Med je rahlo grenak. Njegov želatinasti videz je značilen pri tekoči strukturi.

Med iz jesenske vrese

—   Kostanjev med: topel lesni vonj (po čreslovini, toplem ali vlažnem lesu). Aroma je podobna vonju, ima lesni priokus in ob koncu okušanja dolgo pusti grenak okus.

Kostanjev med

—   Malinov med: bister in kristaliziran. Vonj je izrazito saden (po kuhanih malinah). Aroma je izrazito sadna in kisla.

Malinov med

—   Robidov med: bister do svetlo jantaren med, ki je pogosto kristaliziran. Saden vonj (po kuhanem sadju). Sadna in izrazito kisla ter obstojna aroma.

Robidov med

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Med se proizvaja na območju, na katerem čebelarji postavijo čebelnjake za proizvodnjo medu „Miel de Cévennes“. Drugi postopki: točenje in pakiranje lahko potekata zunaj navedenega geografskega območja.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Oznaka obvezno vsebuje:

| — | ime ZGO: „Miel des Cévennes“, |
| --- | --- |

—

ime ZGO: „Miel des Cévennes“,

| — | minimalne navedbe na oznaki: identifikacijo proizvajalca, serijsko številko in težo, |
| --- | --- |

—

minimalne navedbe na oznaki: identifikacijo proizvajalca, serijsko številko in težo,

| — | ime in naslov nadzornega organa je pred navedbo „Certifiée par“, |
| --- | --- |

—

ime in naslov nadzornega organa je pred navedbo „Certifiée par“,

| — | logotip ZGO in/ali navedba ZGO. |
| --- | --- |

—

logotip ZGO in/ali navedba ZGO.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje medu „Miel des Cévennes“ obsega naslednje občine:

Departma Ardèche
  : Ailhon; Antraigues-sur-Volane; Les Assions; Astet; Banne; Barnas; Borne; Burzet; Chassiers; Genestelle; Gourdon; Joyeuse; Labastide sur Besorgues; Labégude; Lablachère; Largentière; Laurac en Vivarais; Laviolle; Mayres; Mercuer; Montpezat-sous-Bauzon; Montreal; Pereyres; Rosières; Le Roux; Saint-Andéol de Vals; Saint-Etienne-de-Boulogne; Saint-Joseph des Bancs; Saint-Laurent les Bains; Saint-Michel de Boulogne; Saint-Paul le Jeune; Vals les Bains in Les Vans.

Departma Ardèche

Departma Aveyron
  : St Jean du Bruel in Sauclières.

Departma Aveyron

Departma Gard
  : Alzon; Arre; Arrigas; Bessèges; Cendras; Colognac; Courry; Cros; Dourbie; Lasalle; Laval Pradel; Mialet; Molières-Cavaillac; Pommiers; Robiac-Rochessadoule; Saint-Florent sur Auzonnet; Saint-Julien de la Nef; Saint-Laurent le Minier; Saint-Paul la Coste; Saint-Roman de Codières; Saint-Sauveur de Camprieu; Saint-Sébastien d’Aigrefeuille; Les Salles-du-Gardon; Sumène; Thoiras; Trèves (delno) in Vabres.

Departma Gard

Departma Lozère
  : Altier; Bagnols-les-Bains; Bedoues; Le Bleymard; Cubières; Fraissinet de Fourques; Prévenchères in Saint-Julien du Tournel. Del občin: Florac, Fraissinet de Fourques, Gatuzières, Ispagnac; Lanuejols; Meyrueis; Saint-Etienne-du-Valdonnez; Saint-Laurent-de-Trèves in Vebron.

Departma Lozère

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Naravni dejavniki

Geografsko območje medu „Miel de Cévennes“ obdaja gorska veriga, ki na jugovzhodu meji na Centralni masiv, sestavlja pa ga pretežno hercinska kamninska podlaga. Ima zelo raznolike geološke značilnosti, saj ga sestavlja zelo stara kamninska podlaga, kot je metamorfni apnenec, zelo veliko je skrilavca in gnajsa pa tudi peščenca in sljudastega skrila.

Na geografskem območju medu „Miel des Cévennes“ se združujeta zlasti gorsko in sredozemsko podnebje. Na sredozemskem pobočju te geografske celote je zaznati tudi oceanske vplive, ki povzročajo podnebno kompleksnost, ki spodbuja biotsko raznolikost. Vpliv gorskega podnebja je mogoče opaziti na najvišjih vrhovih in planotah ter na mejnih pobočjih.

Površje je zelo razgibano, kar povzroča mikroklimatske vplive z izrazitimi temperaturnimi in padavinskimi razlikami, ki vplivajo na porazdelitev rastlinja na navedenem območju ter na obdobja cvetenja.

Temperatura se spreminja glede na nadmorsko višino, pa tudi lego. Na večji nadmorski višini je podnebje poleti zmerno, pozimi pa mrzlo. V dolinah so poletne temperature višje (približno 8 °C razlike glede na povprečne letne temperature, ugotovljene na večji nadmorski višini). Velike so tudi razlike med pobočji, obrnjenimi proti jugu, in pobočji, obrnjenimi proti severu, ker so doline zaprte.

Geomorfološke in podnebne značilnosti navedenega geografskega območja spodbujajo rast značilnega rastlinja, ki ga sooblikujejo kmetijske prakse:

| — | nižinske formacije na južnem in jugovzhodnem delu območja Cévennes ter v dolinicah poraščajo pretežno hrasti, drevesasta resa in na suhih skalnatih pobočjih brškin. V silikatnih dolinicah odprte predele, na katerih prevladujejo trave in druge vrste, kot so nokota, regrat, motovilec, relika, detelja, bela in rumena homulica ter vrbovec, poraščajo naravni ali gojeni travniki, |
| --- | --- |

—

nižinske formacije na južnem in jugovzhodnem delu območja Cévennes ter v dolinicah poraščajo pretežno hrasti, drevesasta resa in na suhih skalnatih pobočjih brškin. V silikatnih dolinicah odprte predele, na katerih prevladujejo trave in druge vrste, kot so nokota, regrat, motovilec, relika, detelja, bela in rumena homulica ter vrbovec, poraščajo naravni ali gojeni travniki,

| — | na srednji nadmorski višini (od približno 400 metrov) raste kostanjev gozd, ki zavzema velik del dolin na območju Cévennes; Njegova obsežna zasaditev na navedenem geografskem območju sega v galsko-rimsko obdobje, najbolj pa se je razširil v srednjem veku. V tem rastlinskem pasu, pa tudi višje na odprtih predelih, lahko rastejo vrste povratnice, kot je robida, |
| --- | --- |

—

na srednji nadmorski višini (od približno 400 metrov) raste kostanjev gozd, ki zavzema velik del dolin na območju Cévennes; Njegova obsežna zasaditev na navedenem geografskem območju sega v galsko-rimsko obdobje, najbolj pa se je razširil v srednjem veku. V tem rastlinskem pasu, pa tudi višje na odprtih predelih, lahko rastejo vrste povratnice, kot je robida,

| — | z večjo nadmorsko višino je značilna prevlada nižjega lesnatega rastlinja ter območij, poraslih s poletno reso in jesensko vreso, |
| --- | --- |

—

z večjo nadmorsko višino je značilna prevlada nižjega lesnatega rastlinja ter območij, poraslih s poletno reso in jesensko vreso,

| — | v tako imenovanem „gorskem“ rastlinskem pasu na hladnih in vlažnih pobočjih raste bukov gozd (nad 900 metri nadmorske višine), ponekod prekinjen s površinami, ki so bile v 19. stoletju pogozdene z listavci in iglavci (jelka, smreka in macesen). V tem gorskem pasu rastejo tudi maline, |
| --- | --- |

—

v tako imenovanem „gorskem“ rastlinskem pasu na hladnih in vlažnih pobočjih raste bukov gozd (nad 900 metri nadmorske višine), ponekod prekinjen s površinami, ki so bile v 19. stoletju pogozdene z listavci in iglavci (jelka, smreka in macesen). V tem gorskem pasu rastejo tudi maline,

| — | v skoraj podalpskem pasu, zlasti na višini gore Mont Aigoual, je mogoče opaziti naravna travišča, ki jih sestavlja nižje rastlinje (detelja, arnika ...) |
| --- | --- |

—

v skoraj podalpskem pasu, zlasti na višini gore Mont Aigoual, je mogoče opaziti naravna travišča, ki jih sestavlja nižje rastlinje (detelja, arnika ...)

Človeški dejavniki

Človeški dejavniki

Proizvodnja medu „Miel des Cévennes“ je na navedenem območju zelo stara proizvodna praksa.

Različni viri, zapisi in pričevanja potrjujejo tradicionalno proizvodnjo medu na navedenem območju, in sicer v panjih, izdelanih neposredno iz kostanjevih debel: gre za tako imenovane „čebelnjake - debla“, v narečju območja Cévennes imenovane tudi „bruscs“. Te panje - debla so izdelovali lokalno, za kar je bila potrebna posebna veščina, zlasti za nabiranje in točenje medu, vendar v posameznem panju ni bilo mogoče pridelati veliko medu. Ta tradicija je še vedno navzoča v spominih, kot je razvidno iz izvlečkov intervjujev s starejšimi kmeti z območja Cévennole. Danes so se čebelnjaki - debla ohranili na nekaterih kmetijskih gospodarstvih kot pričevanja o tradicionalni dejavnosti, pri komercializirani čebelarski proizvodnji pa se uporabljajo samo kot del kulturne dediščine.

Čebelarji so sčasoma razvili posebno znanje in veščine za proizvodnjo medu, zlasti pri izbiri mest za postavitev panjev. V zbirki, ki vsebuje pričevanja čebelarjev, so navedena mesta, ki so ugodnejša za postavitev panjev od drugih (revija Revue du Parc national des Cévennes 1981), upoštevanje osončenosti, vetra, strmine pobočij itd. Vse navedene prilagoditve so značilne za čebelarstvo na območju Cévennes, ki ima zaradi posebnosti območja velike omejitve. Območja nabiranja nektarja namreč ni mogoče tako enostavno določiti kot na drugih območjih, kjer zadostuje, da se okoli panja začrta območje 3 km. Tu mora čebelar upoštevati pogosto nepredvidljivo podnebje, velike razlike v legah različnih dolinic in razgibano površje z ozko zaprtimi dolinami.

Revue du Parc national des Cévennes

V zadnjih desetletjih so stare materiale in metode nadomestili sodobni panji in čebelarstvo je po dolgem obdobju nazadovanja ponovno zacvetelo.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Posebnost medu „Miel de Cévennes“ je povezana z značilnim rastjem navedenega geografskega območja, ki je del pelodnega spektra cele lestvice vrst medu, proizvedenih na navedenem geografskem območju. Jesenska vresa, vrbovec, drevesasta resa, poletna resa, malina, regrat, robida in bela detelja so najznačilnejši označevalci v medu „Miel des Cévennes“. Pridružujejo se kostanju, ki označuje večino vrst medu kot prevladujoči ali spremljajoči pelod.

Navedeni značilni pelodni spekter lahko vsebuje pelod iz velikih kultur ali sivke samo v obliki posameznih pelodnih zrn (manj kot 15 %). Ta zahteva prispeva k slovesu medu „Miel de Cévennes“ kot značilnemu medu, ki se zelo razlikuje od medu, proizvedenega v sosednji Provansi.

5.3   Vzročna povezava geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Posebnost medu „Miel des Cévennes“ neposredno izhaja iz raznolikosti rastlinja na območju Cévennes. Razlog za to raznolikost je skupno delovanje podnebnih in geomorfoloških parametrov, ki odločilno vplivajo na rast značilnih skupin rastlinja. To obsega naravno rastočo reso, vrbovec, malino, regrat, robide in belo deteljo pa tudi kostanj, ki je edina zelo razširjena drevesna kultura v navedenem masivu.

Med „Miel de Cévennes“ je tudi plod znanja in veščin čebelarjev, ki so dognali posebnosti navedenega območja. Tako lahko proizvajajo zelo značilne in raznolike vrste medu glede na izbrane lege postavitve in predvidena območja nabiranja nektarja, s čimer izkoristijo velike razlike v obdobju cvetenja na območju Cévennes.

Med „Miel de Cévennes“ je omenjen v številnih delih.

V delu „Histoire de Montpellier“ (G. Cholvy, 1984) je naveden pri omembi lokalne trgovine: „po tej prekinitvi so se na Levantu ponovno pojavili, zlasti z medom z območij Cévennes in Corbières, oljem ...“

„po tej prekinitvi so se na Levantu ponovno pojavili, zlasti z medom z območij Cévennes in Corbières, oljem ...“

Značilna posebnost medu „Miel des Cévennes“ je navedena v reviji Revue du Parc national de Cévennes (1981), v kateri je pojasnjeno, da ljubitelji tega proizvoda „ne bodo jedli medu iz sivke“ zaradi njegovih okusov in arom, ki so povsem drugačni od okusov in arom tega medu.

Revue du Parc national de Cévennes

Med „Miel des Cévennes“ je pogosto omenjen v delih o proizvodih z navedenega območja ali turističnih delih, kot so Guide du Petit Futé 2012 (str. 36), GéoGuide Languedoc 2012, Guide Michelin Languedoc-Roussillon itd. Izpostavljen je na številnih spletnih straneh turističnih uradov z navedenega območja ali njegovega obrobja (Cévennes-Mont Lozère, Cévennes-Gorges du Tarn en Lozère, Cévennes.org, Cévennes-Méditerranée, Tourisme Gard, Cévennes Tourisme itd.)

Med „Miel des Cévennes“ že več let spada v čisto svojo kategorijo na regionalnem tekmovanju v medu, ki ga v Languedoc-Roussillonu prireja regionalna kmetijska zbornica, kar dokazuje njegov ugled.

Slaščičarne in lokali, ki ponujajo hrano, jih dodajajo jedem, da poudarijo njihov okus. Med njimi so Maison Papillon v Aveyronu, ki pripravlja paštete v lončenih posodah in jim dodaja med „Miel de Cévennes“, podjetje „Ickowicz“ v Bollèneju, ki prodaja pecivo „mini-financier“ na osnovi tega proizvoda ali podjetje „Confiserie Violette et Berlingot“ v Lyonu, ki ponuja bombone iz sladkega korena z medom „Miel de Cévennes“.

Med „Miel de Cévennes“ so izbrali ugledni kuharski šefi, ki ga vključujejo v svoje jedilnike, med katerimi so kuharski šef z zvezdico Jérôme Nutile, restavracija Vatel v Nîmesu ali spletna stran, ki jo polnijo kuharski šefi, imenovana „Militant du goût“.

Med „Miel de Cévennes“ ali proizvodi na osnovi medu „Miel des Cévennes“ so tudi reference v zelo znanih pariških delikatesah, kot so „La maison du miel“, „Bellota-Bellota“ ali „La grande épicerie de Paris“.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

3

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMieldesCevennesV1.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

---

| 19.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/11

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2014/C 412/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„KRČKI PRŠUT“

Št. ES: HR-PGI-0005-01204-3.3.2014

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Krčki pršut“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Krčki pršut je trajen suhomesnati proizvod iz prašičjega stegna brez medeničnih kosti, suho soljen z morsko soljo in začimbami, sušen na zraku brez dimljenja ter nato sušen in zorjen najmanj eno leto.

V trenutku dajanja na trg morajo organoleptične lastnosti Krčkega pršuta izpolnjevati naslednje zahteve:

(a)   zunanji videz: hruškaste oblike s pravilno zaobljenim robom, brez distalnega dela (nogice), brez visečih delov in razpok na odprti medialni strani oz. drugih pomanjkljivosti, ki bi lahko kvarile videz proizvoda, z največ 12 cm dolgim odprtim mišičnim tkivom pod glavo stegnenice. Razpoke, nastale med zorenjem, se lahko premažejo z zaščitno zmesjo iz prašičje masti, riževe ali pšenične moke, morske soli in mletega popra;

zunanji videz

(b)   okus in aroma: pršut je sladek in zmerno slan ter ima blago značilno aromo zrelega sušenega prašičjega mesa;

okus in aroma

(c)   prečni prerez: meso je enakomerne barve med rožnato in rdečo ter marmorirano z delci belega maščobnega tkiva;

prečni prerez

(d)   konsistenca: pršut ima mehko konsistenco, ki omogoča pravilno rezanje mesa, in nima čvrstega, neelastičnega in temnega zunanjega roba;

konsistenca

(e)   masa: več kot 6,5 kg;

masa

(f)   kemijski parametri:

kemijski parametri

| — | voda: 40 % – 60 %; |
| --- | --- |

—

voda: 40 % – 60 %;

| — | natrijev klorid: 4 % – 8 %; |
| --- | --- |

—

natrijev klorid: 4 % – 8 %;

| — | vodna aktivnost (aw) – pod 0,93. |
| --- | --- |

—

vodna aktivnost (aw) – pod 0,93.

w

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

Krčki pršut se lahko proizvaja samo iz svežega stegna prašičev, ki so potomci komercialnih mesnatih pasem, križancev ali linij oz. njihovih križancev v kateri koli kombinaciji.

Videz stegna: stegno mora biti od polovice prašičjega trupa oddvojeno med zadnjim ledvenim vretencem (vertebrae lumbales) in prvim križnim vretencem (vertebrae sacrales). Stegno mora biti brez medeničnih kosti, tj. brez črevnice (os ilium), sednice (os ischii), dimeljnice (os pubis) in križnice (os sacrum), ter brez repnega vretenca (vertebrae caudales). Stegno mora biti od medenice oddvojeno pri kolčnem sklepu (articulus coxae), kjer je glava stegnenice (caput femoris) povezana z medenično ponvico (acetabulum) na kolku. V mišičevju stegna je treba pustiti samo del sednice s hrustancem (tuber ischii). Mišičevje stegna mora biti pravilno polkrožno zaobljeno, tako da je razdalja med proksimalnim robom obdelanega stegna in glavo stegnenice (caput femoris) od 10 cm do 15 cm. Stegno mora biti brez nogice, ki jo je treba ločiti z nožem pri tarzalnem sklepu (articulus tarsi), tako da se odstrani proksimalna vrsta tarzalnih kosti. Samo petna grča (tuber calcanei), nad katero se stegno priveže za sušenje, lahko ostane povezana z golenico in mečnico. Na medialni in lateralni strani mora biti na stegnu koža in podkožno maščobno tkivo. Na odprti medialni strani je treba odstraniti vse viseče dele mišičevja, distalni del kože s pripadajočim maščobnim tkivom pa mora biti zaobljen.

vertebrae lumbales

vertebrae sacrales

os ilium

os ischii

os pubis

os sacrum

vertebrae caudales

articulus coxae

caput femoris

acetabulum

tuber ischii

caput femoris

articulus tarsi

tuber calcanei

Kakovost mesa: na svežem stegnu ne sme biti vidnih znakov kakršnih koli poškodb. Meso stegna mora biti rdeče-rožnate barve, njegova struktura mora biti kompaktna, površina pa suha (RFN). V trenutku dostave stegna v pršutarno mora biti njegova vrednost pH, merjena na območju polopnaste mišice (musculus semimembranosus), med 5,5 in 6,0.

musculus semimembranosus

Zamaščenost: debelina maščobnega tkiva na zunanjem delu sveže obdelanega stegna, merjena navpično pod glavo stegnenice, bi morala znašati okrog 25 mm. Maščobno tkivo v nobenem primeru ne sme biti tanjše od 15 milimetrov, vključno s kožo.

Stegno ne sme biti predmet nikakršnega postopka konzerviranja, z izjemo hlajenja. Med zakolom prašiča in soljenjem stegna ne sme preteči manj kot 24 ur in ne več kot 120 ur.

Masa svežega stegna, ki se uporablja za proizvodnjo Krčkega pršuta, mora biti najmanj 12 kilogramov.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje Krčkega pršuta se morajo izvajati na geografskem območju iz točke 4. Postopek proizvodnje zajema naslednje faze: soljenje, prešanje, sušenje in zorenje.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Krčki pršut se lahko da na trg v enem kosu (celi pršut) ali v pakiranjih, ki vsebujejo cel pršut brez kosti, večje ali manjše kose pršuta ali narezan pršut. Navedene oblike pršuta morajo biti pakirane vakuumsko ali v modificirani atmosferi.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Po zaključku faze zorenja je treba kožo tistih pršutov, za katere je po pregledih ugotovljeno, da imajo vse fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti, ki so predvidene v specifikaciji, ožigosati s kolektivnim vročim žigom „Krčki pršut“.

Ko se na trg daje cel proizvod ali katera koli oblika pakiranja, je treba na oznako proizvoda vključiti kolektivni žig in napis „Krčki pršut“. Videz kolektivnega žiga je prikazan spodaj.

Image

Napis „Krčki pršut“ mora biti jasno berljiv in neizbrisen ter se mora po velikosti, tipu in barvi črk (tipografija) jasno ločiti od katerega koli drugega napisa, vključno s kolektivnim žigom, številko proizvodne serije in zaščitnim znakom, slikami in napisi proizvajalca.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Kratka opredelitev geografskega območja

Proizvodnja Krčkega pršuta je omejena izključno na območje otoka Krka. Otok Krk je razdeljen na 6 enot lokalne samouprave: mesto Krk ter občine Baška, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat in Vrbnik. Upravne meje nekaterih navedenih enot lokalne samouprave poleg delov otoka Krka zajemajo tudi bližnje manjše otoke (Košljun, Prvić, Plavnik ...), na katerih proizvodnja Krčkega pršuta ni dovoljena.

5.   Povezanost z geografskim območjem

Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Otok Krk ima zmerno toplo vlažno podnebje z vročimi poletji, toda zaradi vpliva toplega morja je srednja letna temperatura več kot 4 °C višja, kot bi morala biti glede na zemljepisno širino otoka. Najpomembnejši podnebni dejavnik, ki neposredno vliva na sušenje mesa, je veter. Povprečno najmočnejši in najpogostejši veter na otoku je burja, ki najpogosteje piha iz vzhodno-severovzhodne smeri in severovzhodne smeri. To je suh in hladen veter, ki je najpogostejši in najmočnejši pozimi ter najredkejši in najšibkejši poleti. Čeprav letne in sezonske vetrovne rože niso enake po celem otoku, pa v zimskem obdobju skoraj povsod prevladujejo hladni in suhi vetrovi iz severnih kvadrantov, ki v povprečju pihajo med 44 % in 70 % časa.

Ugodne naravne razmere za sušenje mesa izkoriščajo prebivalci otoka Krka, ki so več generacij prilagajali in izpopolnjevali postopek proizvodnje pršuta. Obstaja veliko zapisov o tem, kako se na otoku že od nekdaj redijo prašiči in suši prašičje meso.

Giambattista Cubich, ki je leta 1874 opisoval življenje na otoku, je pisal o tradiciji soljenja prašičjega mesa, kako otočani „... jedo sveže, nasoljeno ali dimljeno meso... prašičev...“ in da „... testenine... prelivajo z juho s koščki pršuta“ (Giambattista Cubich, Notizie Naturali e Storiche sull’Isola di Veglia, Trst, 1874, str. 101, 143).

Ivan Žic v opisu življenja in običajev ljudi v Vrbniku (na otoku Krku) iz leta 1901 opisuje način zakola prašičev in soljenja pršuta (Ivan Žic, Vrbnik (na otoku Krku), Narodni život i običaji, Hrana i posuđe, Zbornik za narodni život i običaje Južnih Slavena, Zagreb, 1901, zvezek VI, 1. polovica, str. 3–6.).

V Krčkem zborniku (zvezek 16, 1986, Krk, str. 426) je navedeno, da se je na območju otoka Krka solilo prašičje meso, zlasti slanina in pršut.

V enem od zvezkov z recepti v frančiškanskem samostanu na Košljunu je bil najden star recept za predelavo prašičjega stegna.

Blago podnebje otoka Krka je omogočilo tudi znaten razvoj turizma, ki je neposredno vplival tudi na povečanje proizvodnje pršuta, njegovo valorizacijo in razširitev njegovega ugleda. Sočasno z razvojem turizma se je zmanjšalo tudi število kmetijskih gospodarstev, ki redijo prašiče, zato so surovino za proizvodnjo pršuta začeli kupovati na celini.

5.2   Posebnost proizvoda

Posebnost proizvoda

Specifičnost Krčkega pršuta izhaja iz njegovega dolgoletnega ugleda ter spretnosti in znanja proizvajalcev, ki pri proizvodnji uporabljajo tradicionalni recept.

Vzreja prašičev in soljenje prašičjega mesa kot oblika konzerviranja mesa na otoku Krku segata v srednji vek. Tehnike soljenja in zorenja so se prenašale iz roda v rod, tako da je še v sredini prejšnjega stoletja vsaka premožnejša družina vzrejala prašiče in solila meso. Čeprav proizvodnja Krčkega pršuta sega daleč v preteklost, pa se je njegov ugled povečal šele v sredini prejšnjega stoletja, sočasno z razvojem turizma. Krčki pršut je bil namreč eden od maloštevilnih lokalnih proizvodov, katerih količina in kakovost sta lahko zadovoljili povpraševanje na turističnem trgu. Turisti so prepoznali kakovost in posebnost Krčkega pršuta ter njegovo posebno povezanost z lokalnim območjem (Inozemni novinari o otoku Krku, Krčki zbornik 15, 1986, Krk, str. 199.; „Jela otoka Krka“, Krk, 1989, str. 22 in 87), tako da se povpraševanje po tem proizvodu iz leta v leto povečuje. Sredi 90. let prejšnjega stoletja je vse več restavracij na jedilnih listih izraz „domaći pršut“ (domači pršut) nadomestilo z nazivom „Krčki pršut“ (odpremni listi mesnice in trgovine Mesnica-market Žužić; jedilni listi restavracij Konoba Porat, Hotel Pinia, Restoran Bimal, Restoran Rivica).

Rezultat dolgoletne tradicije proizvodnje Krčkega pršuta so nekatere posebnosti v postopku proizvodnje oz. posebne značilnosti končnega proizvoda, ki se razlikuje od pršutov, proizvedenih v bližnji okolici (npr. istrskega ali dalmatinskega pršuta).

Krčki pršut ima na sebi kožo in podkožno maščobno tkivo, odprto mišično tkivo pa ni premazano z maščobo, razen po razpokah. V fazi soljenja se poleg soli uporabljajo tudi začimbe (poper, rožmarin in lovor), v fazi sušenja pa ni dovoljeno dimljenje pršuta. Tak značilni postopek proizvodnje vpliva na posebne značilnosti mišičnega in maščobnega tkiva po dolgem obdobju zorenja (najmanj 12 mesecev od začetka soljenja do končnega proizvoda).

Konsistenca mišičnega tkiva končnega proizvoda je mehka, tako da omogoča pravilno rezanje mesa. Rezine so rožnato-rdeče barve, marmorirane z maščobo ter brez čvrstega, neelastičnega in temnega zunanjega roba.

Pravilno proizveden pršut ima blago aromo, ki je značilna za sušeno ter počasi in dolgo zorjeno prašičje meso in ki lahko pride do svojega polnega izraza, saj ni prekrita z vojnem po dimu.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Podnebne razmere na otoku Krku ter zlasti pogostost in časovna razporeditev suhih in hladnih vetrov v zimskem obdobju so zelo ugodne za sušenje mesa, s tem pa tudi za proizvodnjo pršuta, katerega prva faza proizvodnje (soljenje) se tradicionalno začne v hladnem obdobju leta (od novembra do marca). V tem času je namreč zrak naravno dovolj hladen in suh, da preprečuje kvarjenje mesa oz. omogoča njegovo pravilno sušenje tudi brez uporabe dima, kasneje pa tudi postopno zorenje. Bližina morja in dostopnost soli sta prav tako predpogoja za razvoj proizvodnje suhomesnatih proizvodov. Prebivalci otoka Krka so že od nekdaj znali izkoristiti te naravne prednosti, tako da je sušenje prašičjega mesa postalo del kulturne in tradicionalne dediščine, ki se prenaša iz roda v rod. Te spretnosti so se sčasoma izpopolnile in spremenile, tako da se je na otoku Krku verjetno zaradi slabe komunikacije in povezanosti s celinskimi deli države razvil postopek proizvodnje, ki se po nekaterih fazah razlikuje od postopkov proizvodnje v sosednjih krajih na celini.

Čeprav je Krčki pršut počasi pridobival svoj ugled skozi dolgo obdobje, ki seže daleč v preteklost, pa je k naglemu povečanju njegovega ugleda v zadnjih petdesetih letih prispeval tudi razvoj turizma na otoku Krku. Krčki pršut je bil eden od maloštevilnih domačih proizvodov, ki so se takoj začeli nuditi turistom ter katerih kakovost in količina sta lahko zadovoljili njihovo povpraševanje.

S stalno ponudbo Krčkega pršuta v restavracijah in povečanjem števila turistov se je razširil tudi njegov ugled in povečalo povpraševanje, kar je omogočilo razvoj proizvodnje pršuta kot obrti.

Sčasoma je Krčki pršut postal ena od vodilnih jedi lokalne gastronomije in je danes nepogrešljiva jed v ponudbi vseh restavracij na otoku Krku, ki nudijo domače specialitete.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

3

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/Krčki%20pršut/Izmjenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

---