# Eiropas Savienības L 146/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 146 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 5. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 146

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 5. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 496/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 497/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar ko atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un dažiem zvejas produktiem, kuru izcelsme ir Melnkalnē, un paredz šo kvotu pārvaldību | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 498/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, ieskaitot nektarīnus, bumbieriem un galda vīnogām | 7 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 499/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1501/95 un Regulu (EK) Nr. 800/1999 attiecībā uz nosacījumiem par lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju piešķiršanu | 9 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 496/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 497/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar ko atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un dažiem zvejas produktiem, kuru izcelsme ir Melnkalnē, un paredz šo kvotu pārvaldību

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 498/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, ieskaitot nektarīnus, bumbieriem un galda vīnogām

7

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 499/2008 (2008. gada 4. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1501/95 un Regulu (EK) Nr. 800/1999 attiecībā uz nosacījumiem par lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju piešķiršanu

9

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/413/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū alfa-ciklodekstrīnu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1954) | 12 |
| | | 2008/414/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs) par Kopienas finansiālo atbalstu mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumiem Kiprā 2007. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1974) | 16 |
| | | 2008/415/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 28. maijs) par Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Apvienotajā Karalistē 2007. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2169) | 17 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/416/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2008. gada 10. aprīlis) par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās un par prakses kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1329)

   (
  1
  ) | 19 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/413/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū alfa-ciklodekstrīnu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1954)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1954)

12

2008/414/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 26. maijs) par Kopienas finansiālo atbalstu mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumiem Kiprā 2007. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1974)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1974)

16

2008/415/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 28. maijs) par Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Apvienotajā Karalistē 2007. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2169)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2169)

17

IETEIKUMI

Komisija

2008/416/EK

*

Komisijas Ieteikums (2008. gada 10. aprīlis) par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās un par prakses kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1329)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1329)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 496/2008

(2008. gada 4. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 5. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 4. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 52,1 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 139,2 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 132,2 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 85,8 |
| CA | 61,8 |
| CL | 90,1 |
| CN | 96,5 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 109,6 |
| TR | 85,9 |
| US | 100,8 |
| UY | 107,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 10 00 | TR | 176,2 |
| ZZ | 176,2 |
| 0809 20 95 | TR | 523,0 |
| US | 204,8 |
| ZZ | 363,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

70,2

ZZ

52,1

0707 00 05

MK

30,3

TR

121,8

ZZ

76,1

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

131,9

IL

134,6

TR

144,8

US

139,2

UY

61,8

ZA

132,2

ZZ

124,1

0808 10 80

AR

104,4

BR

85,8

CA

61,8

CL

90,1

CN

96,5

MK

50,7

NZ

109,6

TR

85,9

US

100,8

UY

107,4

ZA

88,1

ZZ

89,2

0809 10 00

TR

176,2

ZZ

176,2

0809 20 95

TR

523,0

US

204,8

ZZ

363,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 497/2008

(2008. gada 4. jūnijs),

ar ko atver Kopienas tarifu kvotas dažu sugu zivīm un dažiem zvejas produktiem, kuru izcelsme ir Melnkalnē, un paredz šo kvotu pārvaldību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 140/2008 par dažām piemērošanas procedūrām Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, kā arī Pagaidu nolīguma starp Eiropas Kopienu un Melnkalnes Republiku piemērošanu (1) un jo īpaši tās 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Luksemburgā 2007. gada 15. oktobrī tika parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (turpmāk tekstā – “Stabilizācijas un asociācijas nolīgums”). Patlaban notiek Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijas process. |
| --- | --- |

(1)

Luksemburgā 2007. gada 15. oktobrī tika parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (turpmāk tekstā – “Stabilizācijas un asociācijas nolīgums”). Patlaban notiek Stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijas process.

| (2) | Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (2) (turpmāk tekstā – “Pagaidu nolīgums”), noslēdza 2007. gada 15. oktobrī un apstiprināja ar Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmumu 2007/855/EK (3). Pagaidu nolīgumā paredzēts, ka iespējami drīz stājas spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumi par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Pagaidu nolīgums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (2) (turpmāk tekstā – “Pagaidu nolīgums”), noslēdza 2007. gada 15. oktobrī un apstiprināja ar Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmumu 2007/855/EK (3). Pagaidu nolīgumā paredzēts, ka iespējami drīz stājas spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noteikumi par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Pagaidu nolīgums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī.

| (3) | Pagaidu nolīgumā un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzēts, ka dažu sugu zivis un dažus zvejas produktus, kuru izcelsme ir Melnkalnē, nepārsniedzot Kopienas tarifu kvotu limitus, var ievest Kopienā, piemērojot pazeminātu vai nulles muitas nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(3)

Pagaidu nolīgumā un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzēts, ka dažu sugu zivis un dažus zvejas produktus, kuru izcelsme ir Melnkalnē, nepārsniedzot Kopienas tarifu kvotu limitus, var ievest Kopienā, piemērojot pazeminātu vai nulles muitas nodokļa likmi.

| (4) | Pagaidu nolīgumā un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzētas ikgadējas Kopienas tarifu kvotas neierobežotam laika posmam. Ir jāatver Kopienas tarifu kvotas 2008. gadam un turpmākajiem gadiem un jāparedz kopīga sistēma to pārvaldībai. |
| --- | --- |

(4)

Pagaidu nolīgumā un Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā paredzētas ikgadējas Kopienas tarifu kvotas neierobežotam laika posmam. Ir jāatver Kopienas tarifu kvotas 2008. gadam un turpmākajiem gadiem un jāparedz kopīga sistēma to pārvaldībai.

| (5) | Ar šādu kopīgu pārvaldību ir jānodrošina tas, ka visiem Kopienas importētājiem ir vienlīdzīga un pastāvīga piekļuve tarifu kvotām un ka kvotām noteiktās likmes konsekventi piemēro visiem attiecīgo produktu ievedumiem visās dalībvalstīs, līdz kvotas ir pilnībā apgūtas. Lai nodrošinātu sistēmas efektivitāti, ir jāatļauj dalībvalstīm no attiecīgā kvotu apjoma izmantot vajadzīgos daudzumus atbilstīgi faktiskajiem ievedumiem. Ir vajadzīga cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, un Komisijai ir jāspēj uzraudzīt kvotu izmantojuma stāvokli un sniegt attiecīgu informāciju dalībvalstīm. Ātruma un efektivitātes labad saziņai starp dalībvalstīm un Komisiju, cik iespējams, jānotiek elektroniskā veidā. |
| --- | --- |

(5)

Ar šādu kopīgu pārvaldību ir jānodrošina tas, ka visiem Kopienas importētājiem ir vienlīdzīga un pastāvīga piekļuve tarifu kvotām un ka kvotām noteiktās likmes konsekventi piemēro visiem attiecīgo produktu ievedumiem visās dalībvalstīs, līdz kvotas ir pilnībā apgūtas. Lai nodrošinātu sistēmas efektivitāti, ir jāatļauj dalībvalstīm no attiecīgā kvotu apjoma izmantot vajadzīgos daudzumus atbilstīgi faktiskajiem ievedumiem. Ir vajadzīga cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, un Komisijai ir jāspēj uzraudzīt kvotu izmantojuma stāvokli un sniegt attiecīgu informāciju dalībvalstīm. Ātruma un efektivitātes labad saziņai starp dalībvalstīm un Komisiju, cik iespējams, jānotiek elektroniskā veidā.

| (6) | Tāpēc kvotas, kas atvērtas ar šo regulu, jāpārvalda saskaņā ar tarifa preferenču pārvaldības sistēmu attiecībā uz tarifu kvotām, kuras paredzēts izmantot, ievērojot muitas deklarāciju pieņemšanas datumu hronoloģisko secību, kā izklāstīts Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4). |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc kvotas, kas atvērtas ar šo regulu, jāpārvalda saskaņā ar tarifa preferenču pārvaldības sistēmu attiecībā uz tarifu kvotām, kuras paredzēts izmantot, ievērojot muitas deklarāciju pieņemšanas datumu hronoloģisko secību, kā izklāstīts Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4).

| (7) | Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Pagaidu nolīgumu no ceturtā gada (pēc Pagaidu nolīguma stāšanās spēkā) 1. janvāra līdz 250 tonnām jāpalielina sagatavotām vai konservētām sardīnēm un sagatavotiem vai konservētiem anšoviem paredzētās tarifu kvotas, ja vismaz 80 % no iepriekšējā gada tarifu kvotu kopējā apjoma ir izmantoti līdz minētā gada 31. decembrim. Palielinātos kvotu apjomus (ja tādi noteikti) turpina piemērot, līdz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma Puses vienojas citādi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Pagaidu nolīgumu no ceturtā gada (pēc Pagaidu nolīguma stāšanās spēkā) 1. janvāra līdz 250 tonnām jāpalielina sagatavotām vai konservētām sardīnēm un sagatavotiem vai konservētiem anšoviem paredzētās tarifu kvotas, ja vismaz 80 % no iepriekšējā gada tarifu kvotu kopējā apjoma ir izmantoti līdz minētā gada 31. decembrim. Palielinātos kvotu apjomus (ja tādi noteikti) turpina piemērot, līdz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma un Pagaidu nolīguma Puses vienojas citādi.

| (8) | Tā kā Pagaidu nolīgums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas, un tās piemērošana jāturpina pēc Stabilizācijas un asociācijas nolīguma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Pagaidu nolīgums stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas, un tās piemērošana jāturpina pēc Stabilizācijas un asociācijas nolīguma stāšanās spēkā.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minētajām Melnkalnes izcelsmes zivīm un zvejas produktiem, kas laisti brīvā apgrozībā Kopienā, piemēro pazeminātu vai nulles muitas nodokļa likmi, ievērojot Kopienas gada tarifu kvotu apjomus un limitus, kuri norādīti minētajā pielikumā.

Lai varētu izmantot šīs preferenciālās likmes, minēto produktu sūtījumiem pievieno izcelsmes apliecinājumu, kas paredzēts ar Melnkalni noslēgtā Pagaidu nolīguma 3. protokolā vai ar Melnkalni noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma 3. protokolā.

2. pants

1.   Kopienas tarifu kvotas, kas minētas 1. pantā, pārvalda Komisija atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantam.

2.   Ar tarifu kvotu pārvaldību saistītā saziņa starp dalībvalstīm un Komisiju, cik iespējams, notiek elektroniski.

3. pants

1.   Tarifu kvotas sagatavotām vai konservētām sardīnēm un sagatavotiem vai konservētiem anšoviem, kas minēti pielikumā ar kārtas numuru 09.1524 un 09.1525, no 2012. gada 1. janvāra attiecībā uz 2012. gadu un turpmākajiem gadiem palielina līdz 250 tonnām.

2.   Palielinājumu, kas minēts 1. punktā, piemēro tikai tad, ja ceturtajā gadā pēc Pagaidu nolīguma stāšanās spēkā ir izmantoti vismaz 80 % no iepriekšējā gadā atvērto tarifu kvotu apjoma.

4. pants

Dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu.

5. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 43, 19.2.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 345, 28.12.2007., 2. lpp.

2

(3)  OV L 345, 28.12.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu apraksta formulējums ir uzskatāms vienīgi par orientējošu, un preferenču sistēmu saistībā ar šo pielikumu nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

ZIVIS UN ZVEJAS PRODUKTI

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric apakšgrupa | Apraksts | Gada tarifu kvotu apjoms
  (tonnas tīrsvara) | Kvotas nodokļa likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1516 | 0301 91 10 | | Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Onchorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 20 tonnas | Nulles likme |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 19 15 | |
| 0304 19 17 | |
| ex 0304 19 19 | 30 |
| ex 0304 19 91 | 10 |
| 0304 29 15 | |
| 0304 29 17 | |
| ex 0304 29 19 | 30 |
| ex 0304 99 21 | 11, 12, 20 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1518 | 0301 93 00 | | Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 10 tonnas | Nulles likme |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 19 19 | 20 |
| ex 0304 19 91 | 20 |
| ex 0304 29 19 | 20 |
| ex 0304 99 21 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1520 | ex 0301 99 80 | 80 | Zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 20 tonnas | Nulles likme |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 19 39 | 80 |
| ex 0304 19 99 | 77 |
| ex 0304 29 99 | 50 |
| ex 0304 99 99 | 20 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1522 | ex 0301 99 80 | 22 | Jūrasasari (labraki) (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; vītināti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā | 20 tonnas | Nulles likme |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 19 39 | 85 |
| ex 0304 19 99 | 79 |
| ex 0304 29 99 | 60 |
| ex 0304 99 99 | 70 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1524 | 1604 13 11 | | Sagatavotas vai konservētas sardīnes | 200 tonnas (1) | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1525 | 1604 16 00 | | Sagatavoti vai konservēti anšovi | 200 tonnas (1) | 12,5 % |
| 1604 20 40 | |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric apakšgrupa

Apraksts

Gada tarifu kvotu apjoms

(tonnas tīrsvara)

Kvotas nodokļa likme

09.1516

0301 91 10

Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Onchorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

20 tonnas

Nulles likme

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

30

ex 0304 19 91

10

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

30

ex 0304 99 21

11, 12, 20

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1518

0301 93 00

Karpas: dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

10 tonnas

Nulles likme

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

20

ex 0304 19 91

20

ex 0304 29 19

20

ex 0304 99 21

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1520

ex 0301 99 80

80

Zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; vītinātas; sālītas vai sālījumā, kūpinātas; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

20 tonnas

Nulles likme

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

80

ex 0304 19 99

77

ex 0304 29 99

50

ex 0304 99 99

20

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1522

ex 0301 99 80

22

Jūrasasari (labraki) (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; vītināti; sālīti vai sālījumā, kūpināti; fileja vai citāda zivju gaļa; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

20 tonnas

Nulles likme

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 19 39

85

ex 0304 19 99

79

ex 0304 29 99

60

ex 0304 99 99

70

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1524

1604 13 11

Sagatavotas vai konservētas sardīnes

200 tonnas (1)

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1525

1604 16 00

Sagatavoti vai konservēti anšovi

200 tonnas (1)

12,5 %

1604 20 40

---

(1)  No 2012. gada 1. janvāra tarifu kvotas 2012. gadam un turpmākajiem gadiem palielina līdz 250 tonnām, ja vismaz 80 % no iepriekšējā gada kvotas apjoma ir izmantoti līdz minētā gada 31. decembrim. Palielinātos kvotu apjomus (ja tādi noteikti) turpinās piemērot, līdz Puses būs vienojušās citādi.

---

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 498/2008

(2008. gada 4. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1580/2007 par apjomiem, kuri iedarbina papildu nodokļu uzlikšanas mehānismu tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, ieskaitot nektarīnus, bumbieriem un galda vīnogām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 26. septembra Regulu (EK) Nr. 1182/2007, ar ko paredz īpašus noteikumus augļu un dārzeņu nozarei un ar ko groza Direktīvas 2001/112/EK un 2001/113/EK un Regulas (EEK) Nr. 827/68, (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96, (EK) Nr. 2826/2000, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 318/2006, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 2202/96 (1), un jo īpaši tās 35. panta 4. punktu un 42. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), paredzēta tās XVII pielikumā uzskaitīto produktu ievedumu uzraudzība. Šo uzraudzību veic atbilstīgi noteikumiem, kas minēti 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), paredzēta tās XVII pielikumā uzskaitīto produktu ievedumu uzraudzība. Šo uzraudzību veic atbilstīgi noteikumiem, kas minēti 308.d pantā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).

| (2) | Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2005., 2006. un 2007. gadu, ir jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, ieskaitot nektarīnus, bumbieriem un galda vīnogām. |
| --- | --- |

(2)

Lai piemērotu 5. panta 4. punktu Līgumā par lauksaimniecību (4), kas noslēgts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtas ietvaros, un pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par 2005., 2006. un 2007. gadu, ir jāpielāgo apjomi, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu attiecībā uz tomātiem, aprikozēm, citroniem, plūmēm, persikiem, ieskaitot nektarīnus, bumbieriem un galda vīnogām.

| (3) | Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1580/2007. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1580/2007.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1580/2007 XVII pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 1. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 273, 17.10.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 352/2008 (OV L 109, 19.4.2008., 9. lpp.).

2

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).

3

(4)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“XVII PIELIKUMS

PAPILDU IEVEDMUITAS NODOKĻI: IV SADAĻA, II NODAĻA, 2. IEDAĻA

Neskarot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, uzskata, ka preču apraksta formulējumam ir vienīgi orientējoša nozīme. Šajā pielikumā papildu nodokļu piemērojuma jomu nosaka pēc tādiem KN kodiem, kādi tie ir šīs regulas pieņemšanas brīdī.

| Kārtas numurs | KN kods | Apraksts | Piemērojuma periodi | Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu
  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomāti | No 1. oktobra līdz 31. maijam | 638 044 |
| 78.0020 | No 1. jūnija līdz 30. septembrim | 181 614 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Gurķi | No 1. maija līdz 31. oktobrim | 70 873 |
| 78.0075 | 1. novembra līdz 30. aprīlim | 46 491 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišoki | No 1. novembra līdz 30. jūnijam | 19 799 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Cukīni | No 1. janvāra līdz 31. decembrim | 117 360 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsīni | No 1. decembra līdz 31. maijam | 454 253 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementīni | No 1. novembra līdz februāra beigām | 606 155 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarīni, (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); vilkingi un līdzīgi citrusaugļu hibrīdi | No 1. novembra līdz februāra beigām | 104 626 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citroni | No 1. jūnija līdz 31. decembrim | 335 545 |
| 78.0160 | No 1. janvāra līdz 31. maijam | 64 453 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Galda vīnogas | No 21. jūlija līdz 20. novembrim | 89 754 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Āboli | No 1. janvāra līdz 31. augustam | 886 383 |
| 78.0180 | No 1. septembra līdz 31. decembrim | 81 237 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Bumbieri | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | 257 029 |
| 78.0235 | No 1. jūlija līdz 31. decembrim | 37 083 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikozes | No 1. jūnija līdz 31. jūlijam | 4 199 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Ķirši, izņemot skābos ķiršus | No 21. maija līdz 10. augustam | 151 059 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persiki, ieskaitot nektarīnus | No 11. jūnija līdz 30. septembrim | 39 144 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Plūmes | No 11. jūnija līdz 30. septembrim | 7 658” |

Kārtas numurs

KN kods

Apraksts

Piemērojuma periodi

Apjoms, kas iedarbina papildu nodokļu mehānismu

(tonnās)

78.0015

0702 00 00

Tomāti

No 1. oktobra līdz 31. maijam

638 044

78.0020

No 1. jūnija līdz 30. septembrim

181 614

78.0065

0707 00 05

Gurķi

No 1. maija līdz 31. oktobrim

70 873

78.0075

1. novembra līdz 30. aprīlim

46 491

78.0085

0709 90 80

Artišoki

No 1. novembra līdz 30. jūnijam

19 799

78.0100

0709 90 70

Cukīni

No 1. janvāra līdz 31. decembrim

117 360

78.0110

0805 10 20

Apelsīni

No 1. decembra līdz 31. maijam

454 253

78.0120

0805 20 10

Klementīni

No 1. novembra līdz februāra beigām

606 155

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarīni, (ieskaitot tanžerīnus un sacumas); vilkingi un līdzīgi citrusaugļu hibrīdi

No 1. novembra līdz februāra beigām

104 626

78.0155

0805 50 10

Citroni

No 1. jūnija līdz 31. decembrim

335 545

78.0160

No 1. janvāra līdz 31. maijam

64 453

78.0170

0806 10 10

Galda vīnogas

No 21. jūlija līdz 20. novembrim

89 754

78.0175

0808 10 80

Āboli

No 1. janvāra līdz 31. augustam

886 383

78.0180

No 1. septembra līdz 31. decembrim

81 237

78.0220

0808 20 50

Bumbieri

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

257 029

78.0235

No 1. jūlija līdz 31. decembrim

37 083

78.0250

0809 10 00

Aprikozes

No 1. jūnija līdz 31. jūlijam

4 199

78.0265

0809 20 95

Ķirši, izņemot skābos ķiršus

No 21. maija līdz 10. augustam

151 059

78.0270

0809 30

Persiki, ieskaitot nektarīnus

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

39 144

78.0280

0809 40 05

Plūmes

No 11. jūnija līdz 30. septembrim

7 658”

---

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 499/2008

(2008. gada 4. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1501/95 un Regulu (EK) Nr. 800/1999 attiecībā uz nosacījumiem par lauksaimniecības produktu eksporta kompensāciju piešķiršanu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 63. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (2), un jo īpaši tās 167. un 170. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. pantu produktiem, kas uzskaitīti minētajā pantā un kurus eksportē pēc turpmākas pārstrādes vai bez tās, var piešķirt eksporta kompensācijas, ja šie produkti atbilst īpašajiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētās regulas 167. pantā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā norādīts, ka Komisija var noteikt turpmākus nosacījumus eksporta kompensāciju piešķiršanai vienam vai vairākiem produktiem. Pašreiz minētie nosacījumi izklāstīti Padomes regulās par tirgus kopīgo organizāciju nozarēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā. Tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. pantu iepriekš minētās regulas tiks atceltas no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas datumiem, kuri attiecīgi norādīti tās 204. pantā, ir jāievieš horizontālie noteikumi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. pantu produktiem, kas uzskaitīti minētajā pantā un kurus eksportē pēc turpmākas pārstrādes vai bez tās, var piešķirt eksporta kompensācijas, ja šie produkti atbilst īpašajiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētās regulas 167. pantā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā norādīts, ka Komisija var noteikt turpmākus nosacījumus eksporta kompensāciju piešķiršanai vienam vai vairākiem produktiem. Pašreiz minētie nosacījumi izklāstīti Padomes regulās par tirgus kopīgo organizāciju nozarēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā. Tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. pantu iepriekš minētās regulas tiks atceltas no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas datumiem, kuri attiecīgi norādīti tās 204. pantā, ir jāievieš horizontālie noteikumi.

| (2) | Horizontālie nosacījumi jau ir paredzēti Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3). Tāpēc ir lietderīgi pielāgot minēto regulu, lai paredzētu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā minētos nosacījumus. |
| --- | --- |

(2)

Horizontālie nosacījumi jau ir paredzēti Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3). Tāpēc ir lietderīgi pielāgot minēto regulu, lai paredzētu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā minētos nosacījumus.

| (3) | Saskaņā ar Padomes regulām par mājputnu, olu, cūkgaļas un rīsu nozares tirgu kopīgo organizāciju ir atļauts piešķirt eksporta kompensācijas trešo valstu izcelsmes produktiem, kurus importēja un pēc tam eksportēja, bet kuri netika pietiekami būtiski pārstrādāti 24. panta nozīmē Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4). Šādā gadījumā kompensācijas piešķir tikai attiecībā uz ievedmuitas maksājumiem, turklāt eksportētājam ir jāpierāda, ka importētie produkti un eksportētie produkti ir identiski. Tā kā noteikuma piemērošana ir apgrūtinoša un nepraktiska, no vienkāršošanas un saskaņošanas viedokļa to nevajadzētu paturēt. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes regulām par mājputnu, olu, cūkgaļas un rīsu nozares tirgu kopīgo organizāciju ir atļauts piešķirt eksporta kompensācijas trešo valstu izcelsmes produktiem, kurus importēja un pēc tam eksportēja, bet kuri netika pietiekami būtiski pārstrādāti 24. panta nozīmē Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4). Šādā gadījumā kompensācijas piešķir tikai attiecībā uz ievedmuitas maksājumiem, turklāt eksportētājam ir jāpierāda, ka importētie produkti un eksportētie produkti ir identiski. Tā kā noteikuma piemērošana ir apgrūtinoša un nepraktiska, no vienkāršošanas un saskaņošanas viedokļa to nevajadzētu paturēt.

| (4) | Kopienas izcelsme kā priekšnoteikums eksporta kompensāciju piešķiršanai ir svarīgs aizsardzības pasākums, lai novērstu Kopienas budžeta ļaunprātīgu izmantošanu. Jo īpaši tas ir paredzēts, lai nepieļautu tirdzniecības plūsmas novirzīšanu importam darbībām, kurām nav komerciāla mērķa saistībā ar preču laišanu ES tirgū, bet tikai nolūks veikt eksportu, lai saņemtu eksporta kompensācijas. Šis aizsargpasākums ir ieviests attiecībā uz labību, rīsiem, liellopu un teļa gaļu, pienu un piena produktiem, cūkgaļu, olām un mājputnu gaļu, un tas ir jāsaglabā. Horizontālais noteikums, kas attiecas uz visām nozarēm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. pantā, ir vajadzīgs, lai turpinātu aizsargāt Kopienas budžetu no ļaunprātīgas izmantošanas. |
| --- | --- |

(4)

Kopienas izcelsme kā priekšnoteikums eksporta kompensāciju piešķiršanai ir svarīgs aizsardzības pasākums, lai novērstu Kopienas budžeta ļaunprātīgu izmantošanu. Jo īpaši tas ir paredzēts, lai nepieļautu tirdzniecības plūsmas novirzīšanu importam darbībām, kurām nav komerciāla mērķa saistībā ar preču laišanu ES tirgū, bet tikai nolūks veikt eksportu, lai saņemtu eksporta kompensācijas. Šis aizsargpasākums ir ieviests attiecībā uz labību, rīsiem, liellopu un teļa gaļu, pienu un piena produktiem, cūkgaļu, olām un mājputnu gaļu, un tas ir jāsaglabā. Horizontālais noteikums, kas attiecas uz visām nozarēm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. pantā, ir vajadzīgs, lai turpinātu aizsargāt Kopienas budžetu no ļaunprātīgas izmantošanas.

| (5) | Saistībā ar cukuru, lai organizētu piegāžu plūsmu rafinēšanas uzņēmumiem Kopienā, līdz ar jaunu cukura tirgus kopīgo organizāciju ir ieviests īpašs labvēlības režīms attiecībā uz pieeju Kopienas tirgum, kas rafinēšanas nozarei ļauj ar īpašiem noteikumiem importēt konkrētus daudzumus cukurniedru jēlcukura, kas cēlies no ĀKK valstīm, kuras ir ĀAK-EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma Protokola Nr. 3. līgumslēdzējas puses, un no Indijas un citām valstīm saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar minētajām valstīm. Šāds atvieglots importa režīms ir ieviests cukura tirgus kopīgā organizācijā. Līdz ar to Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (5) 27. panta 12. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka kompensācijas piešķir par produktiem, kas importēti atbilstīgi šim režīmam. Tāpat Padome nolēma, ka pierādījums par Kopienas izcelsmi nav vajadzīgs, lai saņemtu kompensācijas cukura tirgu kopīgas organizācijas ietvaros, kas paredzēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 (6). Tāpēc prasība par Kopienas izcelsmi nav jāattiecina uz cukura nozari. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar cukuru, lai organizētu piegāžu plūsmu rafinēšanas uzņēmumiem Kopienā, līdz ar jaunu cukura tirgus kopīgo organizāciju ir ieviests īpašs labvēlības režīms attiecībā uz pieeju Kopienas tirgum, kas rafinēšanas nozarei ļauj ar īpašiem noteikumiem importēt konkrētus daudzumus cukurniedru jēlcukura, kas cēlies no ĀKK valstīm, kuras ir ĀAK-EK Partnerattiecību nolīguma IV pielikuma Protokola Nr. 3. līgumslēdzējas puses, un no Indijas un citām valstīm saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar minētajām valstīm. Šāds atvieglots importa režīms ir ieviests cukura tirgus kopīgā organizācijā. Līdz ar to Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (5) 27. panta 12. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka kompensācijas piešķir par produktiem, kas importēti atbilstīgi šim režīmam. Tāpat Padome nolēma, ka pierādījums par Kopienas izcelsmi nav vajadzīgs, lai saņemtu kompensācijas cukura tirgu kopīgas organizācijas ietvaros, kas paredzēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 (6). Tāpēc prasība par Kopienas izcelsmi nav jāattiecina uz cukura nozari.

| (6) | Tā kā par dažiem produktiem ir atceltas eksporta kompensācijas, ir saīsināts to produktu saraksts, par kuriem kompensācijas ir jānosaka, pamatojoties uz sastāvdaļu, ja kompensāciju var saņemt produkti, kas sastāv no vairākām sastāvdaļām. Tādēļ ir lietderīgi minēt tikai sarakstā esošos produktus. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā par dažiem produktiem ir atceltas eksporta kompensācijas, ir saīsināts to produktu saraksts, par kuriem kompensācijas ir jānosaka, pamatojoties uz sastāvdaļu, ja kompensāciju var saņemt produkti, kas sastāv no vairākām sastāvdaļām. Tādēļ ir lietderīgi minēt tikai sarakstā esošos produktus.

| (7) | Kopienas izcelsmes prasība labības nozarē jau ir noteikta 12. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, labības tirgū rodoties traucējumiem (7). Pārredzamības un lietderības labad šī prasība ir jāaizstāj ar horizontālo noteikumu, kas paredz Kopienas izcelsmes prasību. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas izcelsmes prasība labības nozarē jau ir noteikta 12. pantā Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1501/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, labības tirgū rodoties traucējumiem (7). Pārredzamības un lietderības labad šī prasība ir jāaizstāj ar horizontālo noteikumu, kas paredz Kopienas izcelsmes prasību.

| (8) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1501/95 un Regula (EK) Nr. 800/1999. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1501/95 un Regula (EK) Nr. 800/1999.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Svītro Regulas (EK) Nr. 1501/95 12. pantu.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 800/1999 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Neierobežojot atkāpes, kas paredzētas Kopienas noteikumos īpašiem produktiem, šajā regulā ir sīki izstrādāti vispārīgie noteikumi, kas jāievēro, piemērojot eksporta kompensāciju sistēmu, turpmāk tekstā “kompensācijas”, kas paredzētas:






  a) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (8) 162. panta 1. punktā minētajiem nozaru produktiem; |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Neierobežojot atkāpes, kas paredzētas Kopienas noteikumos īpašiem produktiem, šajā regulā ir sīki izstrādāti vispārīgie noteikumi, kas jāievēro, piemērojot eksporta kompensāciju sistēmu, turpmāk tekstā “kompensācijas”, kas paredzētas:

a)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (8) 162. panta 1. punktā minētajiem nozaru produktiem;

| b) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (9) 63. pantā. |
| --- | --- |

b)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (9) 63. pantā.

| 2) | Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “11. pants
  1.   Kompensācijas piešķir par tiem produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā un kas, neatkarīgi no iesaiņojuma muitas statusa, ir brīvā apgrozībā un Kopienas izcelsmes.
  Tomēr attiecībā uz cukura produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā un b) apakšpunktā, kompensācijas piešķir, ja minētie produkti ir tikai brīvā apgrozībā.
  2.   Lai saņemtu kompensāciju, produkti ir Kopienas izcelsmes, ja tie ir pilnībā iegūti Kopienā vai ja tie ir bijuši pakļauti pēdējai būtiskajai pārstrādei vai apstrādei Kopienā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. vai 24. panta noteikumiem.
  Tomēr, neierobežojot 4. punktu, kompensācija nepienākas par produktiem, kas iegūti no:






  a) | materiāliem, kuru izcelsme ir Kopienā; un |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“11. pants

1.   Kompensācijas piešķir par tiem produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā un kas, neatkarīgi no iesaiņojuma muitas statusa, ir brīvā apgrozībā un Kopienas izcelsmes.

Tomēr attiecībā uz cukura produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļā un b) apakšpunktā, kompensācijas piešķir, ja minētie produkti ir tikai brīvā apgrozībā.

2.   Lai saņemtu kompensāciju, produkti ir Kopienas izcelsmes, ja tie ir pilnībā iegūti Kopienā vai ja tie ir bijuši pakļauti pēdējai būtiskajai pārstrādei vai apstrādei Kopienā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. vai 24. panta noteikumiem.

Tomēr, neierobežojot 4. punktu, kompensācija nepienākas par produktiem, kas iegūti no:

a)

materiāliem, kuru izcelsme ir Kopienā; un

| b) | tādiem lauksaimniecības materiāliem, uz ko attiecas 1. pantā minētās regulas, un kuri importēti no trešām valstīm un nav būtiski pārstrādāti Kopienā. |
| --- | --- |

b)

tādiem lauksaimniecības materiāliem, uz ko attiecas 1. pantā minētās regulas, un kuri importēti no trešām valstīm un nav būtiski pārstrādāti Kopienā.

3.   Ja kompensāciju piešķir ar nosacījumu, ka produkts ir Kopienas izcelsmes, tad eksportētāji deklarē izcelsmi, kā definēts 2. punktā, saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem.

4.   Ja eksportē produktus, kas sastāv no vairākām sastāvdaļām, un par vienu vai vairākām šādām sastāvdaļām var pieprasīt kompensācijas, tad kompensāciju par pēdējo piešķir atkarībā no tā, vai ir izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1. punktā.

Kompensāciju piešķir arī tad, ja sastāvdaļa vai sastāvdaļas, par kuru(-ām) tiek prasīta kompensācija, sākotnēji bija Kopienas izcelsmes un/vai bija brīvā apgrozībā, kā noteikts 1. punktā, un vairs nav brīvā apgrozībā tikai tāpēc, ka ir iestrādātas citos produktos.

5.   Lai īstenotu šā panta 4. punktu, par kompensācijām, kas noteiktas, pamatojoties uz sastāvdaļu, uzskata kompensācijas par:

| a) | labības, olu, rīsu, cukura, piena un piena produktu nozares produktiem, kas eksportēti tādu preču formā, kas minētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 (10) II pielikumā; |
| --- | --- |

a)

labības, olu, rīsu, cukura, piena un piena produktu nozares produktiem, kas eksportēti tādu preču formā, kas minētas Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 (10) II pielikumā;

| b) | balto cukuru un jēlcukuru ar KN kodu 1701, izoglikozi ar KN kodu 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30, un cukurbiešu un cukurniedru sīrupiem ar KN kodu 1702 60 95 un 1702 90 95 un ko izmanto produktos, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

balto cukuru un jēlcukuru ar KN kodu 1701, izoglikozi ar KN kodu 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30, un cukurbiešu un cukurniedru sīrupiem ar KN kodu 1702 60 95 un 1702 90 95 un ko izmanto produktos, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 2201/96 1. panta 2. punktā;

| c) | pienu un piena produktiem un cukuru, kas eksportēti tādu produktu formā, uz ko attiecas KN kodi no 0402 10 91 līdz 99, 0402 29, 0402 99, no 0403 10 31 līdz 39, no 0403 90 31 līdz 39, no 0403 90 61 līdz 69, no 0404 10 26 līdz 38, no 0404 10 72 līdz 84 un no 0404 90 81 līdz 89, un kas eksportēti tādu preču formā, uz ko attiecas KN kods 0406 30, un kas nav dalībvalstu izcelsmes produkti vai trešo valstu izcelsmes produkti, kas ir brīvā apgrozībā dalībvalstīs. |
| --- | --- |

c)

pienu un piena produktiem un cukuru, kas eksportēti tādu produktu formā, uz ko attiecas KN kodi no 0402 10 91 līdz 99, 0402 29, 0402 99, no 0403 10 31 līdz 39, no 0403 90 31 līdz 39, no 0403 90 61 līdz 69, no 0404 10 26 līdz 38, no 0404 10 72 līdz 84 un no 0404 90 81 līdz 89, un kas eksportēti tādu preču formā, uz ko attiecas KN kods 0406 30, un kas nav dalībvalstu izcelsmes produkti vai trešo valstu izcelsmes produkti, kas ir brīvā apgrozībā dalībvalstīs.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr to piemēro:

| a) | attiecībā uz labības, liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, piena un piena produktu, olu un mājputnu gaļas nozari – no 2008. gada 1. jūlija; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz labības, liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, piena un piena produktu, olu un mājputnu gaļas nozari – no 2008. gada 1. jūlija;

| b) | attiecībā uz rīsu nozari – no 2008. gada 1. septembra; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz rīsu nozari – no 2008. gada 1. septembra;

| c) | attiecībā uz cukura nozari – no 2008. gada 1. oktobra. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz cukura nozari – no 2008. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 4. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 361/2008 (OV L 121, 7.5.2008., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 159/2008 (OV L 48, 22.2.2008., 19. lpp.).

3

(4)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006.

4

(5)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regula atcelta ar Regulu (EK) Nr. 318/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1260/2007 (OV L 283, 27.10.2007., 1. lpp.). Regulu (EK) Nr. 318/2006 no 2008. gada 1. oktobra aizstās ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007.

6

(7)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1996/2006 (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

8

(9)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.”

9

(10)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.”

10

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/12

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 26. maijs),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū alfa-ciklodekstrīnu kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1954)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2008/413/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums “Wacker Chemie”2004. gada 12. oktobrī Beļģijas kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par alfa-ciklodekstrīna kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums “Wacker Chemie”2004. gada 12. oktobrī Beļģijas kompetentajām iestādēm iesniedza lūgumu par alfa-ciklodekstrīna kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū.

| (2) | Beļģijas kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2005. gada 29. jūnijā sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka tad, ja alfa-ciklodekstrīnu lieto pārtikā, tas ir nekaitīgs. |
| --- | --- |

(2)

Beļģijas kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2005. gada 29. jūnijā sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka tad, ja alfa-ciklodekstrīnu lieto pārtikā, tas ir nekaitīgs.

| (3) | Komisija 2005. gada 28. septembrī visām ES dalībvalstīm nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 28. septembrī visām ES dalībvalstīm nosūtīja sākotnējo novērtējuma ziņojumu.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajās sešdesmit dienās saskaņā ar minēto noteikumu tika izvirzīti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajās sešdesmit dienās saskaņā ar minēto noteikumu tika izvirzīti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību.

| (5) | Tāpēc 2006. gada 28. oktobrī notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EPNI). |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc 2006. gada 28. oktobrī notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EPNI).

| (6) | EPNI 2007. gada 6. jūlijā pieņēma atzinumu par alfa-ciklodekstrīna nekaitīgumu, ko pēc Komisijas lūguma bija sagatavojusi diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa. |
| --- | --- |

(6)

EPNI 2007. gada 6. jūlijā pieņēma atzinumu par alfa-ciklodekstrīna nekaitīgumu, ko pēc Komisijas lūguma bija sagatavojusi diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa.

| (7) | Minētajā atzinumā ekspertu grupa secināja, ka, lietojot alfa-ciklodekstrīnu paredzētajos daudzumos un ņemot vērā tā gaidāmo patēriņu, tā nekaitīgums nav apdraudēts. |
| --- | --- |

(7)

Minētajā atzinumā ekspertu grupa secināja, ka, lietojot alfa-ciklodekstrīnu paredzētajos daudzumos un ņemot vērā tā gaidāmo patēriņu, tā nekaitīgums nav apdraudēts.

| (8) | Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka alfa-ciklodekstrīns atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka alfa-ciklodekstrīns atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Alfa-ciklodekstrīnu, par ko sīkāka informācija sniegta pielikumā, drīkst laist Kopienas tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu.

2. pants

Pārtikas produktiem, kas satur minēto vielu, sastāvdaļu sarakstā iekļauj apzīmējumu “alfa-ciklodekstrīns” vai “α-ciklodekstrīns”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam “Wacker, Consortium für elektrochemische Industrie GmbH”, Zielstattstrasse 20, D-81379 München.

Briselē, 2008. gada 26. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

ALFA-CIKLODEKSTRĪNA SPECIFIKĀCIJAS

Sinonīmi

α-ciklodekstrīns, α-dekstrīns, cikloheksaamiloze, ciklomaltoheksaoze, α-cykloamiloze

Definīcija

Nereducējošs cikliskais saharīds, kurā ir sešas α-1,4-saistītas D-glikopiranozila vienības, kas rodas, ciklodekstrīna glikoziltransferāzei (CGTase, EC 2.4.1.19.) iedarbojoties uz hidrolizētu cieti. Izdalīt un attīrīt α-ciklodekstrīnu var ar kādu no šiem paņēmieniem: α-ciklodekstrīna kompleksa ar 1-dekanolu izgulsnēšana, izšķīdināšana ūdenī paaugstinātā temperatūrā un atkārtota izgulsnēšana, savienotājreaģenta desorbcija ar tvaiku un α-ciklodekstrīna kristalizācija no šķīduma; jonu apmaiņas vai gelfiltrācijas hromatogrāfija, kam seko α-ciklodekstrīna kristalizācija no attīrīta izejas šķīduma; membrānfiltrācijas metodes, piemēram, ultrafiltrēšana un apgrieztā osmoze.

Ķīmiskais nosaukums

cikloheksaamiloze

CAS numurs

10016-20-3

Ķīmiskā formula

(C6H10O5)6

Struktūrformula

Image

Formulas svars

972,85

Parauga analīze

sausā vielā vismaz 98 %

Apraksts

Balta vai gandrīz balta kristāliska cietviela, kam praktiski nav smaržas.

Īpašības

Raksturojums

| Kušanas temperatūra | pārsniedz 278 °C |
| --- | --- |
| Šķīdība | brīvi šķīst ūdenī; ļoti slikti šķīst etanolā |
| Īpatnējās griešanas leņķis | [α]D
  25 = no +145° līdz +151° (1 % šķīdumam) |
| Hromatogrāfija | Parauga šķidrumhromatogrammā aiztures laiks lielākajam maksimumam ir tāds pats kā α-ciklodekstrīna etalona hromatogrammā (pieejams no “Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH”, Minhene, Vācija vai “Wacker Biochem Group”, Adriana, Mičigana, ASV), ja apstākļi bijuši tādi, kā raksturots ANALĪZES METODĒ. |

Kušanas temperatūra

pārsniedz 278 °C

Šķīdība

brīvi šķīst ūdenī; ļoti slikti šķīst etanolā

Īpatnējās griešanas leņķis

[α]D
  25 = no +145° līdz +151° (1 % šķīdumam)

Hromatogrāfija

Parauga šķidrumhromatogrammā aiztures laiks lielākajam maksimumam ir tāds pats kā α-ciklodekstrīna etalona hromatogrammā (pieejams no “Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH”, Minhene, Vācija vai “Wacker Biochem Group”, Adriana, Mičigana, ASV), ja apstākļi bijuši tādi, kā raksturots ANALĪZES METODĒ.

Tīrība

| Ūdens | ne vairāk kā 11 % (Karla Fišera metode) |
| --- | --- |
| Savienotājreaģenta atlikums | ne vairāk kā 20 mg/kg |
| (1-dekanols) |
| Reducētājvielas | ne vairāk kā 0,5 % (glikozes veidā) |
| Sulfātpelni | ne vairāk kā 0,1 % |
| Svins | ne vairāk kā 0,5 mg/kg |

Ūdens

ne vairāk kā 11 % (Karla Fišera metode)

Savienotājreaģenta atlikums

ne vairāk kā 20 mg/kg

(1-dekanols)

Reducētājvielas

ne vairāk kā 0,5 % (glikozes veidā)

Sulfātpelni

ne vairāk kā 0,1 %

Svins

ne vairāk kā 0,5 mg/kg

Analīzes metode

Noteikšana ar šķidrumhromatogrāfijas metodi šādos apstākļos.

Šķīduma paraugs. Mērkolbā, kuras tilpums ir 10 ml, precīzi iesver aptuveni 100 mg laboratorijas parauga un pievieno 8 ml dejonizēta ūdens. Ultraskaņas vannā (10–15 min.) pilnībā izšķīdina paraugu un ar attīrītu dejonizētu ūdeni atšķaida līdz atzīmei. Filtrē ar 0,45 mikrometru filtru.

Etalonšķīdums. Mērkolbā, kuras tilpums ir 10 ml, precīzi iesver aptuveni 100 mg α-ciklodekstrīna un pievieno 8 ml dejonizēta ūdens. Ultraskaņas vannā pilnībā izšķīdina paraugu un ar attīrītu dejonizētu ūdeni atšķaida līdz atzīmei.

Hromatogrāfija. Šķidrumhromatogrāfs ar refrakcijas koeficienta mēriekārtu un integrējoša reģistrācijas iekārta.

Kolonna un tās pildījums. “Nucleosil-100-NH2” (10 μm) (“Macherey & Nagel Co.”, Dīrene, Vācija) vai tamlīdzīgs.

Garums 250 mm

Diametrs 4 mm

Temperatūra 40 °C

Kustīgā fāze acetonitrils/ūdens (67/33, v/v)

Plūsmas ātrums 2,0 ml/min

Injekcijas tilpums 10 μl

Procedūra. Šķīduma paraugu ievada hromatogrāfā, uzņem hromatogrammu un nosaka α-hromatogrammas maksimuma laukumu. Izmantojot norādīto formulu, aprēķina α-ciklodekstrīna procentuālo saturu.

% α-ciklodekstrīna sausā viela = 100 × (AS/AR) (WR/WS),

kur

| | As un AR ir attiecīgi šķīduma parauga un etalonšķīduma α-ciklodekstrīna maksimuma laukums. |
| --- | --- |

As un AR ir attiecīgi šķīduma parauga un etalonšķīduma α-ciklodekstrīna maksimuma laukums.

| | Ws un WR ir attiecīgi α-ciklodekstrīna laboratorijas parauga un etalonparauga svars (mg) pēc korekcijas, kas izdarīta, ņemot vērā ūdens saturu. |
| --- | --- |

Ws un WR ir attiecīgi α-ciklodekstrīna laboratorijas parauga un etalonparauga svars (mg) pēc korekcijas, kas izdarīta, ņemot vērā ūdens saturu.

---

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 26. maijs)

par Kopienas finansiālo atbalstu mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumiem Kiprā 2007. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1974)

(Autentisks ir vienīgi teksts grieķu valodā)

(2008/414/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu un 11. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Kiprā 2007. gadā uzliesmoja mutes un nagu sērga. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas ganāmpulkus. |
| --- | --- |

(1)

Kiprā 2007. gadā uzliesmoja mutes un nagu sērga. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas ganāmpulkus.

| (2) | Lai novērstu slimības izplatīšanos un iespējami ātri palīdzētu to izskaust, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attiecināmo izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies saistībā ar veiktajiem šīs slimības apkarošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lai novērstu slimības izplatīšanos un iespējami ātri palīdzētu to izskaust, atbilstīgi Lēmumam 90/424/EEK Kopienai finansiāli jāpiedalās to attiecināmo izdevumu segšanā, kas dalībvalstij radušies saistībā ar veiktajiem šīs slimības apkarošanas pasākumiem.

| (3) | Uz Kopienas finansiālo atbalstu, kas ieguldīts mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumos, attiecina noteikumus, kas izklāstīti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2). |
| --- | --- |

(3)

Uz Kopienas finansiālo atbalstu, kas ieguldīts mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumos, attiecina noteikumus, kas izklāstīti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2).

| (4) | Kipra 2008. gada 7. janvārī iesniedza pēdējo aptuveno aprēķinu izmaksām, kas radušās izskaužot slimību. |
| --- | --- |

(4)

Kipra 2008. gada 7. janvārī iesniedza pēdējo aptuveno aprēķinu izmaksām, kas radušās izskaužot slimību.

| (5) | Kipras iestādes ir pilnībā izpildījušas Padomes Lēmuma 90/424/EEK 11. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētās tehniskās un administratīvās prasības. |
| --- | --- |

(5)

Kipras iestādes ir pilnībā izpildījušas Padomes Lēmuma 90/424/EEK 11. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētās tehniskās un administratīvās prasības.

| (6) | Kopienas finansiālais atbalsts jāizmaksā ar noteikumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka attiecīgās iestādes noteiktajā termiņā sniedz visu vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas finansiālais atbalsts jāizmaksā ar noteikumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka attiecīgās iestādes noteiktajā termiņā sniedz visu vajadzīgo informāciju.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālais atbalsts

1.   Kopiena var piešķirt finansiālu atbalstu Kiprai, lai segtu šīs dalībvalsts izmaksas, kas radušās, veicot Lēmuma 90/424/EEK 11. panta 4. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) daļā un b) apakšpunktā minētos mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus 2007. gadā.

2.   Kopienas finansiālais atbalsts ir 60 % no attiecināmajiem izdevumiem, kas minēti 1. pantā. To izmaksā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 349/2005 paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

Maksāšanas kārtība

Pirmo maksājumu EUR 185 000 apmērā izmaksā kā daļu no 1. pantā paredzētā Kopienas finansiālā atbalsta.

3. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Briselē, 2008. gada 26. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

2

---

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 28. maijs)

par Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Apvienotajā Karalistē 2007. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2169)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2008/415/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu un 3.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 90/424/EEK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp ārkārtas pasākumiem. Saskaņā ar minētā lēmuma 3.a pantu dalībvalstis var saņemt Kopienas finansiālu atbalstu par izmaksām saistībā ar konkrētiem pasākumiem putnu gripas izskaušanai. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 90/424/EEK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp ārkārtas pasākumiem. Saskaņā ar minētā lēmuma 3.a pantu dalībvalstis var saņemt Kopienas finansiālu atbalstu par izmaksām saistībā ar konkrētiem pasākumiem putnu gripas izskaušanai.

| (2) | Lēmuma 90/424/EEK 3.a panta 3. punktā paredzēti noteikumi par dalībvalstu izmaksu procentuālo daļu, ko var segt ar Kopienas finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 90/424/EEK 3.a panta 3. punktā paredzēti noteikumi par dalībvalstu izmaksu procentuālo daļu, ko var segt ar Kopienas finansiālo atbalstu.

| (3) | Pēc Lēmuma 90/424/EEK grozījumiem, kas izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (2), uz putnu gripu vairs neattiecas Komisijas 2005. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (3). Tādēļ šajā lēmumā skaidri jānosaka, ka finansiālo atbalstu Apvienotajai Karalistei piešķir ar nosacījumu, ka ir ievēroti daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 349/2005. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Lēmuma 90/424/EEK grozījumiem, kas izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (2), uz putnu gripu vairs neattiecas Komisijas 2005. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (3). Tādēļ šajā lēmumā skaidri jānosaka, ka finansiālo atbalstu Apvienotajai Karalistei piešķir ar nosacījumu, ka ir ievēroti daži noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 349/2005.

| (4) | Apvienotajā Karalistē 2007. gadā konstatēja putnu gripas uzliesmojumus. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas ganāmpulkus. Atbilstīgi Lēmuma 90/424/EEK 3.a panta 2. punktam Apvienotā Karaliste veica pasākumus minēto uzliesmojumu apkarošanai. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotajā Karalistē 2007. gadā konstatēja putnu gripas uzliesmojumus. Šī slimība nopietni apdraud Kopienas ganāmpulkus. Atbilstīgi Lēmuma 90/424/EEK 3.a panta 2. punktam Apvienotā Karaliste veica pasākumus minēto uzliesmojumu apkarošanai.

| (5) | Apvienotā Karaliste ir pilnībā izpildījusi Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 3. punktā un 3.a panta 2. punktā, un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētos tehniskos un administratīvos pienākumus. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste ir pilnībā izpildījusi Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 3. punktā un 3.a panta 2. punktā, un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētos tehniskos un administratīvos pienākumus.

| (6) | Apvienotā Karaliste 2007. gada 13. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par izmaksām un ir turpinājusi sniegt visu vajadzīgo informāciju par kompensāciju izmaksām un darbības izdevumiem. |
| --- | --- |

(6)

Apvienotā Karaliste 2007. gada 13. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par izmaksām un ir turpinājusi sniegt visu vajadzīgo informāciju par kompensāciju izmaksām un darbības izdevumiem.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālais atbalsts Apvienotajai Karalistei

1.   Apvienotajai Karalistei var piešķirt Kopienas finansiālo atbalstu par tām izmaksām, kas minētajai dalībvalstij radušās, veicot Lēmuma 90/424/EEK 3.a panta 2. punktā paredzētos pasākumus putnu gripas apkarošanai 2007. gadā.

2.   Šā lēmuma vajadzībām Regulas (EK) Nr. 349/2005 2. līdz 5. pantu, 7. un 8. pantu, 9. panta 2., 3. un 4. punktu, un 10. pantu piemēro mutatis mutandis.

2. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2008. gada 28. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.

2

(3)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

3

---

IETEIKUMI

Komisija

| 5.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 146/19

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2008. gada 10. aprīlis)

par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās un par prakses kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1329)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/416/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 165. pantu,

tā kā:

| (1) | Atsākot Lisabonas stratēģiju 2005. gadā, valstu vai valdību vadītāji uzsvēra, ka labākai saiknei starp sabiedriskām pētniecības iestādēm, tostarp universitātēm, un rūpniecības nozari var būt galvenā nozīme, lai veicinātu ideju apriti un izmantošanu dinamiskā, uz zināšanām balstītā sabiedrībā un uzlabotu konkurētspēju un labklājību. |
| --- | --- |

(1)

Atsākot Lisabonas stratēģiju 2005. gadā, valstu vai valdību vadītāji uzsvēra, ka labākai saiknei starp sabiedriskām pētniecības iestādēm, tostarp universitātēm, un rūpniecības nozari var būt galvenā nozīme, lai veicinātu ideju apriti un izmantošanu dinamiskā, uz zināšanām balstītā sabiedrībā un uzlabotu konkurētspēju un labklājību.

| (2) | Jārīkojas, lai labāk pārvērstu zināšanas sociālekonomiskās priekšrocībās. Tāpēc sabiedriskajām pētniecības iestādēm ir jāizplata un efektīvāk jāizmanto sabiedriski finansētu pētījumu rezultāti ar mērķi izmantot tos jaunu izstrādājumu un pakalpojumu ieviešanai. Viens no galvenajiem līdzekļiem, lai to īstenotu, ir akadēmisko aprindu un rūpniecības sadarbība: kopīgi veikti pētījumi vai līgumpētniecība, ko īsteno vai finansē kopīgi ar privāto sektoru, licencēšana un uzņēmumu veidošana uz pētniecības iestāžu bāzes. |
| --- | --- |

(2)

Jārīkojas, lai labāk pārvērstu zināšanas sociālekonomiskās priekšrocībās. Tāpēc sabiedriskajām pētniecības iestādēm ir jāizplata un efektīvāk jāizmanto sabiedriski finansētu pētījumu rezultāti ar mērķi izmantot tos jaunu izstrādājumu un pakalpojumu ieviešanai. Viens no galvenajiem līdzekļiem, lai to īstenotu, ir akadēmisko aprindu un rūpniecības sadarbība: kopīgi veikti pētījumi vai līgumpētniecība, ko īsteno vai finansē kopīgi ar privāto sektoru, licencēšana un uzņēmumu veidošana uz pētniecības iestāžu bāzes.

| (3) | Sabiedriski finansētu pētījumu rezultātu efektīva izmantošana ir atkarīga no intelektuālā īpašuma (t. i., zināšanu plašākā izpratnē, piemēram, izgudrojumu, programmatūras, datubāzu un mikroorganismu, neatkarīgi no tā, vai tās ir aizsargātas ar tiesību instrumentiem, piemēram, patentiem) pareizas pārvaldības, no uzņēmējdarbības kultūras attīstīšanas un saistītajām prasmēm sabiedriskajās pētniecības iestādēs, kā arī no labākas saziņas un mijiedarbības starp valsts un privāto sektoru. |
| --- | --- |

(3)

Sabiedriski finansētu pētījumu rezultātu efektīva izmantošana ir atkarīga no intelektuālā īpašuma (t. i., zināšanu plašākā izpratnē, piemēram, izgudrojumu, programmatūras, datubāzu un mikroorganismu, neatkarīgi no tā, vai tās ir aizsargātas ar tiesību instrumentiem, piemēram, patentiem) pareizas pārvaldības, no uzņēmējdarbības kultūras attīstīšanas un saistītajām prasmēm sabiedriskajās pētniecības iestādēs, kā arī no labākas saziņas un mijiedarbības starp valsts un privāto sektoru.

| (4) | Sabiedrisko pētniecības iestāžu aktīva iesaistīšanās intelektuālā īpašuma pārvaldībā un zināšanu nodošanā ir būtiski svarīga, lai radītu sociālekonomiskas priekšrocības, kā arī piesaistītu studentus, zinātniekus un papildu finansējumu pētniecībai. |
| --- | --- |

(4)

Sabiedrisko pētniecības iestāžu aktīva iesaistīšanās intelektuālā īpašuma pārvaldībā un zināšanu nodošanā ir būtiski svarīga, lai radītu sociālekonomiskas priekšrocības, kā arī piesaistītu studentus, zinātniekus un papildu finansējumu pētniecībai.

| (5) | Pēdējos gados dalībvalstis ir īstenojušas iniciatīvas, lai veicinātu zināšanu nodošanu valsts līmenī, tomēr ievērojamas neatbilstības starp valstu reglamentējošajām sistēmām, politiku un praksi, kā arī sabiedrisko pētniecības iestāžu atšķirīgie intelektuālā īpašuma pārvaldības standarti neļauj vai kavē zināšanu nodošanu starp Eiropas valstīm un Eiropas Pētniecības telpas (ERA) īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

Pēdējos gados dalībvalstis ir īstenojušas iniciatīvas, lai veicinātu zināšanu nodošanu valsts līmenī, tomēr ievērojamas neatbilstības starp valstu reglamentējošajām sistēmām, politiku un praksi, kā arī sabiedrisko pētniecības iestāžu atšķirīgie intelektuālā īpašuma pārvaldības standarti neļauj vai kavē zināšanu nodošanu starp Eiropas valstīm un Eiropas Pētniecības telpas (ERA) īstenošanu.

| (6) | Pēc Komisijas paziņojuma (1) 2007. gadā, kurā tā izklāstīja pieejas kopīgai Eiropas zināšanu nodošanas sistēmas izveidošanai, Eiropadome 2007. gada jūnijā aicināja Komisiju izstrādāt norādījumus par to, kā sabiedriskām pētniecības iestādēm organizēt intelektuālā īpašuma pārvaldību, sagatavojot tos kā ieteikumu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Komisijas paziņojuma (1) 2007. gadā, kurā tā izklāstīja pieejas kopīgai Eiropas zināšanu nodošanas sistēmas izveidošanai, Eiropadome 2007. gada jūnijā aicināja Komisiju izstrādāt norādījumus par to, kā sabiedriskām pētniecības iestādēm organizēt intelektuālā īpašuma pārvaldību, sagatavojot tos kā ieteikumu dalībvalstīm.

| (7) | Šā ieteikuma mērķis ir nodrošināt dalībvalstīm un to reģioniem politikas pamatnostādnes valsts pamatnostādņu un sistēmu izstrādāšanai vai atjaunināšanai, kā arī nodrošināt sabiedriskām pētniecības iestādēm prakses kodeksu, lai izlabotu veidu, kādā tās pārvalda intelektuālo īpašumu un zināšanu nodošanu. |
| --- | --- |

(7)

Šā ieteikuma mērķis ir nodrošināt dalībvalstīm un to reģioniem politikas pamatnostādnes valsts pamatnostādņu un sistēmu izstrādāšanai vai atjaunināšanai, kā arī nodrošināt sabiedriskām pētniecības iestādēm prakses kodeksu, lai izlabotu veidu, kādā tās pārvalda intelektuālo īpašumu un zināšanu nodošanu.

| (8) | Sadarbībai pētniecības un attīstības jomā, kā arī zināšanu nodošanas darbībām starp Kopienu un trešām valstīm jāpamatojas uz skaidriem un vienotiem ieteikumiem un praksi, kas nodrošina vienlīdzīgu un taisnīgu piekļuvi intelektuālajam īpašumam, kas radīts starptautiskā pētniecības sadarbībā, lai ieguvēji būtu visi iesaistītie partneri. Pievienotais prakses kodekss minētajā kontekstā jāizmanto kā atsauce. |
| --- | --- |

(8)

Sadarbībai pētniecības un attīstības jomā, kā arī zināšanu nodošanas darbībām starp Kopienu un trešām valstīm jāpamatojas uz skaidriem un vienotiem ieteikumiem un praksi, kas nodrošina vienlīdzīgu un taisnīgu piekļuvi intelektuālajam īpašumam, kas radīts starptautiskā pētniecības sadarbībā, lai ieguvēji būtu visi iesaistītie partneri. Pievienotais prakses kodekss minētajā kontekstā jāizmanto kā atsauce.

| (9) | Ir noteikta virkne labas prakses piemēru, kam vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm īstenot šo ieteikumu. Katra dalībvalsts drīkst izvēlēties tai vislabāk piemērotās procedūras un praksi, lai nodrošinātu šajā ieteikumā iekļauto principu ievērošanu, ņemot vērā to, kāds risinājums būtu visefektīvākais tieši šīs dalībvalsts kontekstā, jo prakse, kas ir efektīva vienā dalībvalstī, var nebūt tikpat efektīva kādā citā valstī. Jāņem vērā arī norādījumi, kas sniegti Kopienas un ESAO līmenī. |
| --- | --- |

(9)

Ir noteikta virkne labas prakses piemēru, kam vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm īstenot šo ieteikumu. Katra dalībvalsts drīkst izvēlēties tai vislabāk piemērotās procedūras un praksi, lai nodrošinātu šajā ieteikumā iekļauto principu ievērošanu, ņemot vērā to, kāds risinājums būtu visefektīvākais tieši šīs dalībvalsts kontekstā, jo prakse, kas ir efektīva vienā dalībvalstī, var nebūt tikpat efektīva kādā citā valstī. Jāņem vērā arī norādījumi, kas sniegti Kopienas un ESAO līmenī.

| (10) | Komisijai un dalībvalstīm jāuzrauga šā ieteikuma īstenošana un ietekme un jāveicina ar zināšanu nodošanu saistītu labas prakses paņēmienu apmaiņa, |
| --- | --- |

(10)

Komisijai un dalībvalstīm jāuzrauga šā ieteikuma īstenošana un ietekme un jāveicina ar zināšanu nodošanu saistītu labas prakses paņēmienu apmaiņa,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM.

| 1) | Nodrošināt, lai visas sabiedriskās pētniecības iestādes noteiktu zināšanu nodošanu par stratēģisku uzdevumu. |
| --- | --- |

1)

Nodrošināt, lai visas sabiedriskās pētniecības iestādes noteiktu zināšanu nodošanu par stratēģisku uzdevumu.

| 2) | Rosināt sabiedriskās pētniecības iestādes izveidot un publiskot politiku un procedūras intelektuālā īpašuma pārvaldīšanai atbilstoši prakses kodeksam, kas izklāstīts I pielikumā. |
| --- | --- |

2)

Rosināt sabiedriskās pētniecības iestādes izveidot un publiskot politiku un procedūras intelektuālā īpašuma pārvaldīšanai atbilstoši prakses kodeksam, kas izklāstīts I pielikumā.

| 3) | Atbalstīt sabiedrisko pētniecības iestāžu zināšanu nodošanas spēju un prasmju attīstīšanu, kā arī pasākumus studentu zināšanu un prasmju uzlabošanai tādās jomās kā intelektuālais īpašums, zināšanu nodošana un uzņēmējdarbība, īpašu uzmanību pievēršot zinātnes un tehnoloģiju jomai. |
| --- | --- |

3)

Atbalstīt sabiedrisko pētniecības iestāžu zināšanu nodošanas spēju un prasmju attīstīšanu, kā arī pasākumus studentu zināšanu un prasmju uzlabošanai tādās jomās kā intelektuālais īpašums, zināšanu nodošana un uzņēmējdarbība, īpašu uzmanību pievēršot zinātnes un tehnoloģiju jomai.

| 4) | Veicināt tādu zināšanu plašu izplatīšanu, kas iegūtas, izmantojot sabiedrisko finansējumu, veicot pasākumus, lai sekmētu brīvu piekļuvi pētījumu rezultātiem, vienlaicīgi, ja vajadzīgs, nodrošinot saistītā intelektuālā īpašuma aizsardzību. |
| --- | --- |

4)

Veicināt tādu zināšanu plašu izplatīšanu, kas iegūtas, izmantojot sabiedrisko finansējumu, veicot pasākumus, lai sekmētu brīvu piekļuvi pētījumu rezultātiem, vienlaicīgi, ja vajadzīgs, nodrošinot saistītā intelektuālā īpašuma aizsardzību.

| 5) | Sadarboties un īstenot pasākumus, lai uzlabotu saskaņotību starp dalībvalstu attiecīgajiem īpašuma tiesību režīmiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām tādā veidā, lai veicinātu pārrobežu sadarbību un zināšanu nodošanu pētniecības un attīstības jomā. |
| --- | --- |

5)

Sadarboties un īstenot pasākumus, lai uzlabotu saskaņotību starp dalībvalstu attiecīgajiem īpašuma tiesību režīmiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām tādā veidā, lai veicinātu pārrobežu sadarbību un zināšanu nodošanu pētniecības un attīstības jomā.

| 6) | Izmantot šajā ieteikumā izklāstītos principus kā pamatu, lai ieviestu vai pielāgotu valsts pamatnostādnes un tiesību aktus attiecībā uz sabiedrisku pētniecības iestāžu īstenotu intelektuālā īpašuma pārvaldīšanu un zināšanu nodošanu, kā arī lai slēgtu nolīgumus par sadarbību pētniecības jomā ar trešām valstīm vai jebkuru citu pasākumu īstenošanai, lai veicinātu zināšanu nodošanu, vai izstrādājot jaunas saistītas finansēšanas shēmas vai politiku, vienlaicīgi ievērojot valsts atbalsta noteikumus. |
| --- | --- |

6)

Izmantot šajā ieteikumā izklāstītos principus kā pamatu, lai ieviestu vai pielāgotu valsts pamatnostādnes un tiesību aktus attiecībā uz sabiedrisku pētniecības iestāžu īstenotu intelektuālā īpašuma pārvaldīšanu un zināšanu nodošanu, kā arī lai slēgtu nolīgumus par sadarbību pētniecības jomā ar trešām valstīm vai jebkuru citu pasākumu īstenošanai, lai veicinātu zināšanu nodošanu, vai izstrādājot jaunas saistītas finansēšanas shēmas vai politiku, vienlaicīgi ievērojot valsts atbalsta noteikumus.

| 7) | Veikt darbības, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku prakses kodeksa ieviešanu vai nu tieši, vai izmantojot valstu un reģionālu pētniecības finansēšanas iestāžu noteikumus. |
| --- | --- |

7)

Veikt darbības, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku prakses kodeksa ieviešanu vai nu tieši, vai izmantojot valstu un reģionālu pētniecības finansēšanas iestāžu noteikumus.

| 8) | Nodrošināt vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret dalībniekiem no dalībvalstīm un trešām valstīm starptautiskos projektos attiecībā uz intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām un piekļuvi tām tā, lai no tā iegūtu visi iesaistītie partneri. |
| --- | --- |

8)

Nodrošināt vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret dalībniekiem no dalībvalstīm un trešām valstīm starptautiskos projektos attiecībā uz intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām un piekļuvi tām tā, lai no tā iegūtu visi iesaistītie partneri.

| 9) | Noteikt valsts kontaktpunktu, kura uzdevumos būtu iekļauta pasākumu koordinēšana saistībā ar zināšanu nodošanu starp sabiedriskām pētniecības iestādēm un privāto sektoru, tostarp risinot starptautiskus jautājumus sadarbībā ar līdzīgiem kontaktpunktiem citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

9)

Noteikt valsts kontaktpunktu, kura uzdevumos būtu iekļauta pasākumu koordinēšana saistībā ar zināšanu nodošanu starp sabiedriskām pētniecības iestādēm un privāto sektoru, tostarp risinot starptautiskus jautājumus sadarbībā ar līdzīgiem kontaktpunktiem citās dalībvalstīs.

| 10) | Savas valsts kontekstā izskatīt un izmantot labākās prakses paņēmienus, kas izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

10)

Savas valsts kontekstā izskatīt un izmantot labākās prakses paņēmienus, kas izklāstīti II pielikumā.

| 11) | Līdz 2010. gada 15. jūlijam un pēc tam reizi divos gados informēt Komisiju par pasākumiem, kas īstenoti, pamatojoties uz šo ieteikumu, kā arī par to rezultātiem. |
| --- | --- |

11)

Līdz 2010. gada 15. jūlijam un pēc tam reizi divos gados informēt Komisiju par pasākumiem, kas īstenoti, pamatojoties uz šo ieteikumu, kā arī par to rezultātiem.

Briselē, 2008. gada 10. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  COM(2007) 182.

1

---

I PIELIKUMS

Prakses kodekss universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās

Šis prakses kodekss sastāv no trim galvenajiem principu kopumiem.

Iekšēja intelektuālā īpašuma (še turpmāk “IP”) politikas principi ir principu pamatkopums, kas sabiedriskajām pētniecības iestādēm būtu jāīsteno, lai efektīvi pārvaldītu intelektuālo īpašumu, kurš iegūts to darbību vai sadarbību rezultātā pētniecības un attīstības jomā.

Zināšanu nodošanas (še turpmāk “KT”) principu politika papildina tos principus, kas attiecas uz IP politiku, galveno uzmanību pievēršot šāda intelektuālā īpašuma aktīvai nodošanai un izmantošanai neatkarīgi no tā, vai tas ir aizsargāts ar IP tiesībām.

Kopīgas pētniecības un līgumpētījumu principi ir paredzēti izmantošanai saistībā ar visa veida pētniecības darbībām, kuras kopīgi veic vai finansē sabiedriska pētniecības iestāde un privātais sektors, tostarp jo īpaši saistībā ar kopīgu pētniecību (visas puses veic pētniecības un attīstības uzdevumus) un līgumpētniecību (privāts uzņēmums slēdz līgumu ar sabiedrisku pētniecības iestādi par pētniecību un attīstību).

Iekšējā intelektuālā īpašuma politikas principi

| 1. | Izstrādāt IP politiku kā daļu no sabiedriskās pētniecības iestādes ilgtermiņa stratēģijas un uzdevuma un publiskot to gan pašā iestādē, gan ārpus tās, vienlaicīgi izveidojot vienotu atbildīgo kontaktpunktu. |
| --- | --- |

1.

Izstrādāt IP politiku kā daļu no sabiedriskās pētniecības iestādes ilgtermiņa stratēģijas un uzdevuma un publiskot to gan pašā iestādē, gan ārpus tās, vienlaicīgi izveidojot vienotu atbildīgo kontaktpunktu.

| 2. | Šai politikai jānodrošina precīzi noteikumi personālam un studentiem, jo īpaši attiecībā uz tādu jaunu ideju atklāšanu, kas var izraisīt komerciāla rakstura interesi, pētniecības rezultātu īpašumtiesībām, uzskaiti, interešu konfliktu pārvaldību un saistībām ar trešām pusēm. |
| --- | --- |

2.

Šai politikai jānodrošina precīzi noteikumi personālam un studentiem, jo īpaši attiecībā uz tādu jaunu ideju atklāšanu, kas var izraisīt komerciāla rakstura interesi, pētniecības rezultātu īpašumtiesībām, uzskaiti, interešu konfliktu pārvaldību un saistībām ar trešām pusēm.

| 3. | Veicināt intelektuālā īpašuma noteikšanu, izmantošanu un, ja vajadzīgs, aizsargāšanu atbilstoši sabiedrisko pētniecības iestāžu stratēģijai un uzdevumam, kā arī ar mērķi gūt maksimālu sociālekonomisko labumu. Šajā nolūkā var lietot dažādas stratēģijas, kas dažādās zinātnes/tehnikas jomās, iespējams, atšķirsies, piemēram, izmantojot “atklātas pieejamības” pieeju vai “atvērto jauninājumu” pieeju. |
| --- | --- |

3.

Veicināt intelektuālā īpašuma noteikšanu, izmantošanu un, ja vajadzīgs, aizsargāšanu atbilstoši sabiedrisko pētniecības iestāžu stratēģijai un uzdevumam, kā arī ar mērķi gūt maksimālu sociālekonomisko labumu. Šajā nolūkā var lietot dažādas stratēģijas, kas dažādās zinātnes/tehnikas jomās, iespējams, atšķirsies, piemēram, izmantojot “atklātas pieejamības” pieeju vai “atvērto jauninājumu” pieeju.

| 4. | Gādāt par attiecīgiem stimuliem, lai nodrošinātu, ka viss attiecīgais personāls aktīvi rīkojas IP politikas ieviešanai. Šādiem stimuliem nevajadzētu būt tikai finansiāliem, tiem vajadzētu būt arī tādiem, kas veicina karjeras attīstību, novērtēšanas procedūrās papildus akadēmiskajiem kritērijiem ņemot vērā arī intelektuālā īpašuma un zināšanu nodošanas aspektus. |
| --- | --- |

4.

Gādāt par attiecīgiem stimuliem, lai nodrošinātu, ka viss attiecīgais personāls aktīvi rīkojas IP politikas ieviešanai. Šādiem stimuliem nevajadzētu būt tikai finansiāliem, tiem vajadzētu būt arī tādiem, kas veicina karjeras attīstību, novērtēšanas procedūrās papildus akadēmiskajiem kritērijiem ņemot vērā arī intelektuālā īpašuma un zināšanu nodošanas aspektus.

| 5. | Apsvērt iespēju, ka sabiedriskas pētniecības iestādes varētu veidot saskaņotus intelektuālā īpašuma portfeļus, piemēram, konkrētu tehnoloģiju jomās, un, ja vajadzīgs, izveidotu patentu/IP kopējus fondus, iekļaujot citu sabiedrisko pētniecības iestāžu intelektuālo īpašumu. Tas varētu atvieglot izmantošanu, jo tiktu sasniegta kritiskā masa, un trešām pusēm samazinātos darījumu izmaksas. |
| --- | --- |

5.

Apsvērt iespēju, ka sabiedriskas pētniecības iestādes varētu veidot saskaņotus intelektuālā īpašuma portfeļus, piemēram, konkrētu tehnoloģiju jomās, un, ja vajadzīgs, izveidotu patentu/IP kopējus fondus, iekļaujot citu sabiedrisko pētniecības iestāžu intelektuālo īpašumu. Tas varētu atvieglot izmantošanu, jo tiktu sasniegta kritiskā masa, un trešām pusēm samazinātos darījumu izmaksas.

| 6. | Paaugstināt izpratni un pamatprasmes attiecībā uz intelektuālo īpašumu un zināšanu nodošanu, organizējot mācības studentiem, kā arī pētniecības personālam, un nodrošinot, lai personālam, kas atbildīgs par IP/KT pārvaldību, būtu nepieciešamās prasmes un lai tas būtu atbilstoši apmācīts. |
| --- | --- |

6.

Paaugstināt izpratni un pamatprasmes attiecībā uz intelektuālo īpašumu un zināšanu nodošanu, organizējot mācības studentiem, kā arī pētniecības personālam, un nodrošinot, lai personālam, kas atbildīgs par IP/KT pārvaldību, būtu nepieciešamās prasmes un lai tas būtu atbilstoši apmācīts.

| 7. | Izstrādāt un publiskot publicēšanas/izplatīšanas politiku pētniecības un attīstības rezultātu plašai izplatīšanai (piemēram, izmantojot brīvas piekļuves publikāciju), vienlaicīgi apzinoties, ka ir iespējami aizkavējumi, ja ir paredzēta intelektuālā īpašuma aizsardzība. Tomēr šādus aizkavējumus vajadzētu pēc iespējas samazināt. |
| --- | --- |

7.

Izstrādāt un publiskot publicēšanas/izplatīšanas politiku pētniecības un attīstības rezultātu plašai izplatīšanai (piemēram, izmantojot brīvas piekļuves publikāciju), vienlaicīgi apzinoties, ka ir iespējami aizkavējumi, ja ir paredzēta intelektuālā īpašuma aizsardzība. Tomēr šādus aizkavējumus vajadzētu pēc iespējas samazināt.

Zināšanu nodošanas politikas principi

| 8. | Lai veicinātu sabiedriski finansētu pētījumu rezultātu izmantošanu un maksimāli izmantotu to sociālekonomisko ietekmi, apsvērt visa veida iespējamos izmantošanas mehānismus (piemēram, licencēšana vai uzņēmumu veidošana uz pētniecības iestāžu bāzes) un visus iespējamos izmantošanas partnerus (piemēram, uzņēmumus uz pētniecības iestāžu bāzes vai jau darbojošies uzņēmumi, citas sabiedriskās pētniecības iestādes, investori vai inovāciju atbalsta dienesti vai aģentūras) un izvēlēties vispiemērotākos. |
| --- | --- |

8.

Lai veicinātu sabiedriski finansētu pētījumu rezultātu izmantošanu un maksimāli izmantotu to sociālekonomisko ietekmi, apsvērt visa veida iespējamos izmantošanas mehānismus (piemēram, licencēšana vai uzņēmumu veidošana uz pētniecības iestāžu bāzes) un visus iespējamos izmantošanas partnerus (piemēram, uzņēmumus uz pētniecības iestāžu bāzes vai jau darbojošies uzņēmumi, citas sabiedriskās pētniecības iestādes, investori vai inovāciju atbalsta dienesti vai aģentūras) un izvēlēties vispiemērotākos.

| 9. | Lai gan aktīva IP/KT politika var ļaut sabiedriskai pētniecības iestādei gūt papildu ienākumus, to nevajadzētu uzskatīt par galveno mērķi. |
| --- | --- |

9.

Lai gan aktīva IP/KT politika var ļaut sabiedriskai pētniecības iestādei gūt papildu ienākumus, to nevajadzētu uzskatīt par galveno mērķi.

| 10. | Nodrošināt, lai sabiedriskām pētniecības iestādēm būtu pieejami vai lai to rīcībā būtu profesionāli zināšanu nodošanas dienesti, tostarp papildus personālam ar tehnisko izglītību arī juridiskie, finanšu, kā arī intelektuālā īpašuma aizsardzības un īstenošanas konsultanti. |
| --- | --- |

10.

Nodrošināt, lai sabiedriskām pētniecības iestādēm būtu pieejami vai lai to rīcībā būtu profesionāli zināšanu nodošanas dienesti, tostarp papildus personālam ar tehnisko izglītību arī juridiskie, finanšu, kā arī intelektuālā īpašuma aizsardzības un īstenošanas konsultanti.

| 11. | Izstrādāt un publiskot licencēšanas politiku, lai saskaņotu praksi sabiedriskajā pētniecības iestādē un nodrošinātu visu darījumu taisnīgumu. Jo īpaši rūpīgi vajadzētu izvērtēt sabiedriskai pētniecības organizācijai piederoša intelektuālā īpašuma īpašumtiesību nodošanu un ekskluzīvu licenču (1) izsniegšanu, īpaši attiecībā uz trešām pusēm ārpus Eiropas. Par licencēm izmantošanas vajadzībām vajadzētu saņemt attiecīgu finansiālu vai cita veida atlīdzību. |
| --- | --- |

11.

Izstrādāt un publiskot licencēšanas politiku, lai saskaņotu praksi sabiedriskajā pētniecības iestādē un nodrošinātu visu darījumu taisnīgumu. Jo īpaši rūpīgi vajadzētu izvērtēt sabiedriskai pētniecības organizācijai piederoša intelektuālā īpašuma īpašumtiesību nodošanu un ekskluzīvu licenču (1) izsniegšanu, īpaši attiecībā uz trešām pusēm ārpus Eiropas. Par licencēm izmantošanas vajadzībām vajadzētu saņemt attiecīgu finansiālu vai cita veida atlīdzību.

| 12. | Izstrādāt un publiskot politiku uzņēmumu veidošanai uz pētniecības iestāžu bāzes, attiecīgos gadījumos atļaujot un veicinot sabiedrisko pētniecības iestāžu personāla iesaistīšanos šādu uzņēmumu izveidošanā un precizējot ilgtermiņa attiecības starp šādiem uzņēmumiem un sabiedrisko pētniecības iestādi. |
| --- | --- |

12.

Izstrādāt un publiskot politiku uzņēmumu veidošanai uz pētniecības iestāžu bāzes, attiecīgos gadījumos atļaujot un veicinot sabiedrisko pētniecības iestāžu personāla iesaistīšanos šādu uzņēmumu izveidošanā un precizējot ilgtermiņa attiecības starp šādiem uzņēmumiem un sabiedrisko pētniecības iestādi.

| 13. | Noteikt precīzus principus attiecībā uz to, kā starp sabiedrisko pētniecības iestādi, nodaļu un investoriem sadala finansiālos ieguvumus no zināšanu nodošanas. |
| --- | --- |

13.

Noteikt precīzus principus attiecībā uz to, kā starp sabiedrisko pētniecības iestādi, nodaļu un investoriem sadala finansiālos ieguvumus no zināšanu nodošanas.

| 14. | Uzraudzīt intelektuālā īpašuma un zināšanu nodošanas darbības un saistītos panākumus un regulāri tos publiskot. Sabiedriskās pētniecības iestādes veiktās pētniecības rezultāti, ar tiem saistītas īpašās zināšanas un intelektuālā īpašuma tiesības jāpadara pamanāmākas privātajā sektorā, lai veicinātu to izmantošanu. |
| --- | --- |

14.

Uzraudzīt intelektuālā īpašuma un zināšanu nodošanas darbības un saistītos panākumus un regulāri tos publiskot. Sabiedriskās pētniecības iestādes veiktās pētniecības rezultāti, ar tiem saistītas īpašās zināšanas un intelektuālā īpašuma tiesības jāpadara pamanāmākas privātajā sektorā, lai veicinātu to izmantošanu.

Principi attiecībā uz kopīgi veiktiem pētījumiem un līgumpētniecību (2)

| 15. | Noteikumiem, kas attiecas uz kopīgi veiktiem pētījumiem un līgumpētniecības darbībām, ir jāatbilst abu pušu uzdevumiem. Tajos vajadzētu ņemt vērā privāta finansējuma līmeni, un tiem vajadzētu atbilst pētniecības darbību mērķiem, jo īpaši, lai pēc iespējas palielinātu pētniecības sociālekonomisko ietekmi, atbalstītu sabiedriskās pētniecības iestādes mērķi, piesaistītu privātu finansējumu pētniecībai, saglabātu tādu intelektuālā īpašuma stāvokli, kas ļauj īstenot turpmākus akadēmiskus un kopīgus pētījumus, un izvairītos no pētniecības un attīstības rezultātu izplatīšanas aizkavēšanās. |
| --- | --- |

15.

Noteikumiem, kas attiecas uz kopīgi veiktiem pētījumiem un līgumpētniecības darbībām, ir jāatbilst abu pušu uzdevumiem. Tajos vajadzētu ņemt vērā privāta finansējuma līmeni, un tiem vajadzētu atbilst pētniecības darbību mērķiem, jo īpaši, lai pēc iespējas palielinātu pētniecības sociālekonomisko ietekmi, atbalstītu sabiedriskās pētniecības iestādes mērķi, piesaistītu privātu finansējumu pētniecībai, saglabātu tādu intelektuālā īpašuma stāvokli, kas ļauj īstenot turpmākus akadēmiskus un kopīgus pētījumus, un izvairītos no pētniecības un attīstības rezultātu izplatīšanas aizkavēšanās.

| 16. | Īstenojot pētniecības projektu, ar IP saistīti jautājumi jāprecizē vadības līmenī un pēc iespējas agrāk, vislabāk jau pirms projekta uzsākšanas. Ar IP saistītos jautājumos ietilpst tāda intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršana, kas radīts, īstenojot projektu (še turpmāk “jaunās zināšanas”), tāda intelektuālā īpašuma noteikšana, kas pušu rīcībā ir pirms projekta uzsākšanas (še turpmāk “iepriekš uzkrātas zināšanas”) un ir vajadzīgs projekta īstenošanas vai izmantošanas vajadzībām, piekļuves tiesības (3) jaunajām un iepriekš uzkrātajām zināšanām projekta īstenošanas vai izmantošanas vajadzībām un ieņēmumu kopīga izmantošana. |
| --- | --- |

16.

Īstenojot pētniecības projektu, ar IP saistīti jautājumi jāprecizē vadības līmenī un pēc iespējas agrāk, vislabāk jau pirms projekta uzsākšanas. Ar IP saistītos jautājumos ietilpst tāda intelektuālā īpašuma tiesību piešķiršana, kas radīts, īstenojot projektu (še turpmāk “jaunās zināšanas”), tāda intelektuālā īpašuma noteikšana, kas pušu rīcībā ir pirms projekta uzsākšanas (še turpmāk “iepriekš uzkrātas zināšanas”) un ir vajadzīgs projekta īstenošanas vai izmantošanas vajadzībām, piekļuves tiesības (3) jaunajām un iepriekš uzkrātajām zināšanām projekta īstenošanas vai izmantošanas vajadzībām un ieņēmumu kopīga izmantošana.

| 17. | Kopīgā pētniecības projektā īpašumtiesībām uz jaunajām zināšanām vajadzētu palikt pusei, kas tās ieguvusi, tomēr tās var sadalīt dažādām pusēm, pamatojoties uz iepriekš noslēgtu līgumisku vienošanos, atbilstoši atspoguļojot pušu attiecīgās intereses, uzdevumus un finansiālo vai cita veida ieguldījumu projektā. Līgumpētniecības gadījumā sabiedriskās pētniecības iestādes iegūtas jaunās zināšanas pieder privātā sektora pusei. Projektam nevajadzētu ietekmēt iepriekš uzkrātu zināšanu īpašumtiesības. |
| --- | --- |

17.

Kopīgā pētniecības projektā īpašumtiesībām uz jaunajām zināšanām vajadzētu palikt pusei, kas tās ieguvusi, tomēr tās var sadalīt dažādām pusēm, pamatojoties uz iepriekš noslēgtu līgumisku vienošanos, atbilstoši atspoguļojot pušu attiecīgās intereses, uzdevumus un finansiālo vai cita veida ieguldījumu projektā. Līgumpētniecības gadījumā sabiedriskās pētniecības iestādes iegūtas jaunās zināšanas pieder privātā sektora pusei. Projektam nevajadzētu ietekmēt iepriekš uzkrātu zināšanu īpašumtiesības.

| 18. | Īstenojot pētniecības projektu, pusēm pēc iespējas agrāk, vislabāk jau pirms projekta uzsākšanas, jāprecizē piekļuves tiesības (3). Ja tas vajadzīgs pētniecības projekta īstenošanai vai kādas puses jauno zināšanu izmantošanai, vajadzētu būt pieejamām tiesībām piekļūt pārējo pušu jaunajām zināšanām un iepriekš iegūtām zināšanām saskaņā ar noteikumiem, kam vajadzētu pienācīgi atspoguļot pušu attiecīgās intereses, uzdevumus un finansiālo vai cita veida ieguldījumu projektā. |
| --- | --- |

18.

Īstenojot pētniecības projektu, pusēm pēc iespējas agrāk, vislabāk jau pirms projekta uzsākšanas, jāprecizē piekļuves tiesības (3). Ja tas vajadzīgs pētniecības projekta īstenošanai vai kādas puses jauno zināšanu izmantošanai, vajadzētu būt pieejamām tiesībām piekļūt pārējo pušu jaunajām zināšanām un iepriekš iegūtām zināšanām saskaņā ar noteikumiem, kam vajadzētu pienācīgi atspoguļot pušu attiecīgās intereses, uzdevumus un finansiālo vai cita veida ieguldījumu projektā.

---

(1)  Attiecībā uz pētniecības un attīstības rezultātiem, kuru izmantošana iespējama vairākās jomās, vajadzētu izvairīties no ekskluzīvām licencēm, kas bez jebkādiem ierobežojumiem piešķirtas kādai konkrētai jomai. Turklāt parasti sabiedriskām pētniecības iestādēm vajadzētu rezervēt attiecīgas tiesības, lai veicinātu informācijas izplatīšanu un turpmāku pētniecību.

(2)  Ja sabiedriska pētniecības iestāde iesaistās līgumpētniecībā vai veic pētījumus kopā ar rūpniecības nozares partneri, Komisija automātiski (t. i., bez vajadzības par to informēt) uzskata, ka rūpniecības nozares partnerim caur sabiedrisko pētniecības organizāciju nepiešķir nekādu netiešu valsts atbalstu, ja izpildās nosacījumi, kas izklāstīti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (OV Nr. C 323, 30.12.2006. – jo īpaši 3.2.1. un 3.2.2. punkts).

(3)  Attiecībā uz pētniecības un attīstības rezultātiem, kuru izmantošana iespējama vairākās jomās, vajadzētu izvairīties no ekskluzīvām licencēm, kas bez jebkādiem ierobežojumiem piešķirtas kādai konkrētai jomai. Turklāt parasti sabiedriskām pētniecības iestādēm vajadzētu rezervēt attiecīgas tiesības, lai veicinātu informācijas izplatīšanu un turpmāku pētniecību.

---

II PIELIKUMS

Valsts iestāžu prakse, kas veicina intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās, ko īsteno universitātes un citas sabiedriskas pētniecības iestādes

Zināšanu nodošana kā sabiedrisko pētniecības iestāžu stratēģisks uzdevums

| 1. | Zināšanu nodošanu starp universitātēm un rūpniecības nozari nosaka par pastāvīgu politikas un rīcības prioritāti visām dalībvalsts sabiedriskas pētniecības finansēšanas iestādēm gan valsts, gan reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

1.

Zināšanu nodošanu starp universitātēm un rūpniecības nozari nosaka par pastāvīgu politikas un rīcības prioritāti visām dalībvalsts sabiedriskas pētniecības finansēšanas iestādēm gan valsts, gan reģionālajā līmenī.

| 2. | Par šo jomu nepārprotami ir atbildīga ministrija, kuras uzdevums ir koordinēt zināšanu nodošanas veicināšanas iniciatīvas ar citām ministrijām. |
| --- | --- |

2.

Par šo jomu nepārprotami ir atbildīga ministrija, kuras uzdevums ir koordinēt zināšanu nodošanas veicināšanas iniciatīvas ar citām ministrijām.

| 3. | Katra ministrija un reģionālā pārvaldības iestāde, kas īsteno zināšanu nodošanas darbības, ieceļ amatpersonu, kas atbildīga par šādu darbību ietekmes uzraudzību. Šādas amatpersonas regulāri tiekas, lai apmainītos ar informāciju un pārspriestu paņēmienus zināšanu nodošanas uzlabošanai. |
| --- | --- |

3.

Katra ministrija un reģionālā pārvaldības iestāde, kas īsteno zināšanu nodošanas darbības, ieceļ amatpersonu, kas atbildīga par šādu darbību ietekmes uzraudzību. Šādas amatpersonas regulāri tiekas, lai apmainītos ar informāciju un pārspriestu paņēmienus zināšanu nodošanas uzlabošanai.

Politika intelektuālā īpašuma pārvaldībai

| 4. | Tiek veicināta tāda intelektuālā īpašuma pareiza pārvaldība, kas radīts, izmantojot sabiedrisko finansējumu, īstenojot to atbilstīgi noteiktiem principiem, ņemot vērā rūpniecības nozares likumīgās intereses (piemēram, pagaidu ierobežojumi saistībā ar konfidencialitāti). |
| --- | --- |

4.

Tiek veicināta tāda intelektuālā īpašuma pareiza pārvaldība, kas radīts, izmantojot sabiedrisko finansējumu, īstenojot to atbilstīgi noteiktiem principiem, ņemot vērā rūpniecības nozares likumīgās intereses (piemēram, pagaidu ierobežojumi saistībā ar konfidencialitāti).

| 5. | Pētniecības politika veicina paļaušanos uz privāto sektoru, lai tas palīdzētu noteikt tehnoloģiskās vajadzības un sekmētu privātas investīcijas pētniecībā, kā arī rosinātu sabiedriski finansētu pētījumu rezultātu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.

Pētniecības politika veicina paļaušanos uz privāto sektoru, lai tas palīdzētu noteikt tehnoloģiskās vajadzības un sekmētu privātas investīcijas pētniecībā, kā arī rosinātu sabiedriski finansētu pētījumu rezultātu izmantošanu.

Zināšanu nodošanas spējas un prasmes

| 6. | Sabiedriskajām pētniecības iestādēm un to personālam ir pieejami pietiekami resursi un stimuli, lai iesaistītos zināšanu nodošanas darbībās. |
| --- | --- |

6.

Sabiedriskajām pētniecības iestādēm un to personālam ir pieejami pietiekami resursi un stimuli, lai iesaistītos zināšanu nodošanas darbībās.

| 7. | Tiek īstenoti pasākumi, lai nodrošinātu profesionāli sagatavota personāla pieejamību un veicinātu šādu speciālistu pieņemšanu darbā (piemēram, tehnoloģiju nodošanas darbinieki) sabiedriskajās pētniecības iestādēs. |
| --- | --- |

7.

Tiek īstenoti pasākumi, lai nodrošinātu profesionāli sagatavota personāla pieejamību un veicinātu šādu speciālistu pieņemšanu darbā (piemēram, tehnoloģiju nodošanas darbinieki) sabiedriskajās pētniecības iestādēs.

| 8. | Ir pieejams līgumu paraugu kopums, kā arī lēmumu pieņemšanas instruments, kas palīdz izraudzīties vispiemērotāko līguma paraugu atkarībā no vairākiem parametriem. |
| --- | --- |

8.

Ir pieejams līgumu paraugu kopums, kā arī lēmumu pieņemšanas instruments, kas palīdz izraudzīties vispiemērotāko līguma paraugu atkarībā no vairākiem parametriem.

| 9. | Pirms izveidot jaunus mehānismus zināšanu nodošanas veicināšanai (piemēram, mobilitātes vai finansēšanas shēmas), notiek konsultācijas ar attiecīgām ieinteresēto personu grupām, tostarp MVU un lieliem rūpniecības uzņēmumiem, kā arī sabiedriskām pētniecības iestādēm. |
| --- | --- |

9.

Pirms izveidot jaunus mehānismus zināšanu nodošanas veicināšanai (piemēram, mobilitātes vai finansēšanas shēmas), notiek konsultācijas ar attiecīgām ieinteresēto personu grupām, tostarp MVU un lieliem rūpniecības uzņēmumiem, kā arī sabiedriskām pētniecības iestādēm.

| 10. | Sabiedrisko pētniecības iestāžu resursu apvienošanu vietējā vai reģionālā līmenī veicina, ja tām nav pētniecības izdevumu kritiskās masas, kas attaisnotu to, ka tām ir pašām savs zināšanu nodošanas birojs vai intelektuālā īpašuma pārvaldnieks. |
| --- | --- |

10.

Sabiedrisko pētniecības iestāžu resursu apvienošanu vietējā vai reģionālā līmenī veicina, ja tām nav pētniecības izdevumu kritiskās masas, kas attaisnotu to, ka tām ir pašām savs zināšanu nodošanas birojs vai intelektuālā īpašuma pārvaldnieks.

| 11. | Uzsāk programmas, kas atbalsta uzņēmumu veidošanu uz pētniecības iestāžu bāzes, iekļaujot tajās mācības par uzņēmējdarbību un uzsverot sabiedrisko pētniecības iestāžu spēcīgu mijiedarbību ar vietējiem inkubatoriem, finansētājiem, uzņēmējdarbības atbalsta aģentūrām u.c. |
| --- | --- |

11.

Uzsāk programmas, kas atbalsta uzņēmumu veidošanu uz pētniecības iestāžu bāzes, iekļaujot tajās mācības par uzņēmējdarbību un uzsverot sabiedrisko pētniecības iestāžu spēcīgu mijiedarbību ar vietējiem inkubatoriem, finansētājiem, uzņēmējdarbības atbalsta aģentūrām u.c.

| 12. | Dara pieejamu valdības finansējumu, lai sabiedriskajās pētniecības iestādēs atbalstītu zināšanu nodošanu un iesaistīšanos uzņēmējdarbībā, tostarp izmantojot ekspertu pakalpojumus. |
| --- | --- |

12.

Dara pieejamu valdības finansējumu, lai sabiedriskajās pētniecības iestādēs atbalstītu zināšanu nodošanu un iesaistīšanos uzņēmējdarbībā, tostarp izmantojot ekspertu pakalpojumus.

Saskaņota starpvalstu sadarbība

| 13. | Lai veicinātu zināšanu nodošanu starp valstīm un sekmētu sadarbību ar pusēm no citām valstīm, sabiedriski finansētas pētniecības intelektuālā īpašuma īpašnieku nosaka ar precīziem noteikumiem, un šo informāciju līdz ar jebkādiem finansēšanas nosacījumiem, kas var ietekmēt zināšanu nodošanu, dara viegli pieejamu. Institucionālas īpašumtiesības pretstatā “profesora privilēģiju” režīmam uzskata par pamata tiesisko režīmu intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām sabiedriskās pētniecības iestādēs vairumā ES dalībvalstu. |
| --- | --- |

13.

Lai veicinātu zināšanu nodošanu starp valstīm un sekmētu sadarbību ar pusēm no citām valstīm, sabiedriski finansētas pētniecības intelektuālā īpašuma īpašnieku nosaka ar precīziem noteikumiem, un šo informāciju līdz ar jebkādiem finansēšanas nosacījumiem, kas var ietekmēt zināšanu nodošanu, dara viegli pieejamu. Institucionālas īpašumtiesības pretstatā “profesora privilēģiju” režīmam uzskata par pamata tiesisko režīmu intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām sabiedriskās pētniecības iestādēs vairumā ES dalībvalstu.

| 14. | Parakstot starptautiskus pētniecības sadarbības nolīgumus, noteikumi un nosacījumi, kas attiecas uz projektiem, ko finansē atbilstīgi abu valstu shēmām, nodrošina visiem dalībniekiem vienādas tiesības, īpaši attiecībā uz piekļuvi intelektuālā īpašuma tiesībām un saistītiem izmantošanas ierobežojumiem. |
| --- | --- |

14.

Parakstot starptautiskus pētniecības sadarbības nolīgumus, noteikumi un nosacījumi, kas attiecas uz projektiem, ko finansē atbilstīgi abu valstu shēmām, nodrošina visiem dalībniekiem vienādas tiesības, īpaši attiecībā uz piekļuvi intelektuālā īpašuma tiesībām un saistītiem izmantošanas ierobežojumiem.

Zināšanu izplatīšana

| 15. | Sabiedriskās pētniecības finansēšanas iestādes attiecībā uz profesionāli novērtētām zinātniskām publikācijām, kuras iegūtas sabiedriski finansētos pētījumos, īsteno brīvas piekļuves politiku. |
| --- | --- |

15.

Sabiedriskās pētniecības finansēšanas iestādes attiecībā uz profesionāli novērtētām zinātniskām publikācijām, kuras iegūtas sabiedriski finansētos pētījumos, īsteno brīvas piekļuves politiku.

| 16. | Brīvu piekļuvi pētījumu datiem veicina saskaņā ar ESAO Principiem un pamatnostādnēm par piekļuvi publiski finansētas pētniecības datiem, ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar komerciālu izmantošanu. |
| --- | --- |

16.

Brīvu piekļuvi pētījumu datiem veicina saskaņā ar ESAO Principiem un pamatnostādnēm par piekļuvi publiski finansētas pētniecības datiem, ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar komerciālu izmantošanu.

| 17. | Saistībā ar brīvas piekļuves politiku ar sabiedrisku finansējumu izstrādā pētījumu rezultātu arhivēšanas iekārtas (piemēram, interneta repozitārijus). |
| --- | --- |

17.

Saistībā ar brīvas piekļuves politiku ar sabiedrisku finansējumu izstrādā pētījumu rezultātu arhivēšanas iekārtas (piemēram, interneta repozitārijus).

Izpildes uzraudzība

| 18. | Ievieš nepieciešamos mehānismus, lai uzraudzītu un pārskatītu valsts sabiedrisko pētniecības iestāžu veikumu zināšanu nodošanas jomā, piemēram, pieprasot sabiedriskajām pētniecības iestādēm iesniegt gada ziņojumus. Arī šo informāciju līdz ar informāciju par labāko praksi dara pieejamu pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

18.

Ievieš nepieciešamos mehānismus, lai uzraudzītu un pārskatītu valsts sabiedrisko pētniecības iestāžu veikumu zināšanu nodošanas jomā, piemēram, pieprasot sabiedriskajām pētniecības iestādēm iesniegt gada ziņojumus. Arī šo informāciju līdz ar informāciju par labāko praksi dara pieejamu pārējām dalībvalstīm.

---