# Uradni list C 352/2014

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 352 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 577. oktober 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 352

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 577. oktober 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 352/01 | Obvestilo v skladu s členom 12(5)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo | 1 |
| 2014/C 352/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  ) | 3 |
| 2014/C 352/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge) (
  1
  ) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 352/01

Obvestilo v skladu s členom 12(5)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo

1

2014/C 352/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7373 – Ortner/Strauss/UBM) (
  1
  )

1

3

2014/C 352/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge) (
  1
  )

1

3

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropska centralna banka |
| 2014/C 352/04 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 25. julija 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (CON/2014/58) | 4 |

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2014/C 352/04

Mnenje Evropske centralne banke z dne 25. julija 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (CON/2014/58)

4

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 352/05 | Menjalni tečaji eura | 12 |
| 2014/C 352/06 | Obvestilo o veljavnih pravilih o poreklu in začasni opustitvi v zvezi z začasno uporabo začasnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2014/C 352/05

Menjalni tečaji eura

12

2014/C 352/06

Obvestilo o veljavnih pravilih o poreklu in začasni opustitvi v zvezi z začasno uporabo začasnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 352/07 | Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode | 14 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 352/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7423 – VINCI/Imtech ICT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| 2014/C 352/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  ) | 16 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2014/C 352/10 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 17 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2014/C 352/07

Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode

14

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2014/C 352/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7423 – VINCI/Imtech ICT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

2014/C 352/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7333 – Alitalia/Etihad) (
  1
  )

1

16

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2014/C 352/10

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/1

---

Obvestilo v skladu s členom 12(5)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo

2014/C 352/01

Zavezujoča tarifna informacija preneha veljati tega dne, če ni več v skladu z razlago carinske nomenklature, kot posledica naslednjih mednarodnih tarifnih ukrepov:

Spremembe Pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema in Zbirke mnenj o uvrstitvi, ki jih je odobril Svet za carinsko sodelovanje (SCS dok. NC2004 – poročilo 53. seje Odbora HS):

SPREMEMBE POJASNJEVALNIH OPOMB NA PODLAGI ČLENA 8 KONVENCIJE HS IN ZBIRKE MNENJ O UVRSTITVI, KI JIH JE IZDAL ODBOR HS SVETOVNE CARINSKE ORGANIZACIJE

(53. SEJA ODBORA HS, MAREC 2014)

DOK. NC2004

Spremembe Pojasnjevalnih opomb nomenklature, navedene v prilogi h Konvenciji HS

| Poglavja 3, 5 in 16 | O/10 |
| --- | --- |
| 07.12 | O/1 |
| Poglavje 29 | O/8 |
| 28.33 | O/30 |
| 29.34 | O/9 |
| 30.02 | O/7 |

Poglavja 3, 5 in 16

O/10

07.12

O/1

Poglavje 29

O/8

28.33

O/30

29.34

O/9

30.02

O/7

Mnenja o uvrstitvi, ki jih je odobril Odbor HS

| 1902.30/1 | O/12 |
| --- | --- |
| 2005.80/1 | O/13 |
| 2008.99/3 | O/14 |
| 2106.90/29 | O/15 |
| 3824.90/20 | O/16 |
| 3913.90/1 | O/17 |
| 4303.90/1 | O/18 |
| 5402.20/1 | O/19 |
| 6204.62/1 | O/20 |
| 6206.30/1 | O/21 |
| 6214.90/2 | O/22 |
| 8473.30/3 | O/23 |
| 8517.70/1 | O/24 |
| 8517.70/2 | O/25 |
| 8537.10/2 | O/26 |
| 8543.70/6-7 | O/27 |
| 9018.39/1 | O/11 |
| 9403.20/2 | O/28 |
| 9705.00/1-3 | O/29 |

1902.30/1

O/12

2005.80/1

O/13

2008.99/3

O/14

2106.90/29

O/15

3824.90/20

O/16

3913.90/1

O/17

4303.90/1

O/18

5402.20/1

O/19

6204.62/1

O/20

6206.30/1

O/21

6214.90/2

O/22

8473.30/3

O/23

8517.70/1

O/24

8517.70/2

O/25

8537.10/2

O/26

8543.70/6-7

O/27

9018.39/1

O/11

9403.20/2

O/28

9705.00/1-3

O/29

Informacije o vsebini teh ukrepov pošlje Generalni direktorat Evropske komisije za davke in carinsko unijo (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruselj, Belgija). Dostopne so tudi na spletni strani generalnega direktorata:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7373 – Ortner/Strauss/UBM)

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 352/02

Komisija se je 30. septembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7373. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7373. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7316 – Det Norske Oljeselskap/Marathon Oil Norge)

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 352/03

Komisija se je 10. septembra 2014 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7316. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32014M7316. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/4

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 25. julija 2014

o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji

(CON/2014/58)

2014/C 352/04

Uvod in pravna podlaga

Evropska komisija je dne 7. februarja 2013 objavila predlog direktive o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva).

Ker zakonodajalci Evropsko centralno banko (ECB) niso formalno zaprosili za mnenje o predlagani direktivi, se je ECB odločila podati mnenje na lastno pobudo. Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na nalogo Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov, kakor je navedena v četrti alinei člena 127(2) Pogodbe. Poleg tega člen 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določa, da ECB in nacionalne centralne banke (NCB) lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   Namen predlagane direktive

| 1.1 | Cilj predlagane direktive je zagotoviti visoko skupno raven varnosti omrežij in informacij (VOI) z izboljšanjem varnosti interneta ter omrežij in informacijskih sistemov, ki podpirajo našo družbo in gospodarstvo. Ta predlog je glavni ukrep evropske strategije za kibernetsko varnost (2). |
| --- | --- |

1.1

Cilj predlagane direktive je zagotoviti visoko skupno raven varnosti omrežij in informacij (VOI) z izboljšanjem varnosti interneta ter omrežij in informacijskih sistemov, ki podpirajo našo družbo in gospodarstvo. Ta predlog je glavni ukrep evropske strategije za kibernetsko varnost (2).

| 1.2 | Omrežja in informacijski sistemi imajo ključno vlogo pri čezmejnem pretoku blaga, storitev in oseb. Zaradi te čeznacionalne razsežnosti lahko prekinitev v eni državi članici vpliva tudi na druge države članice in na Unijo kot celoto. Poleg tega verjetnost pogostega nastanka incidentov in nezmožnost zagotavljanja učinkovite zaščite zmanjšujeta zaupanje javnosti v VOI. Odpornost in stabilnost VOI je zato ključnega pomena za nemoteno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

1.2

Omrežja in informacijski sistemi imajo ključno vlogo pri čezmejnem pretoku blaga, storitev in oseb. Zaradi te čeznacionalne razsežnosti lahko prekinitev v eni državi članici vpliva tudi na druge države članice in na Unijo kot celoto. Poleg tega verjetnost pogostega nastanka incidentov in nezmožnost zagotavljanja učinkovite zaščite zmanjšujeta zaupanje javnosti v VOI. Odpornost in stabilnost VOI je zato ključnega pomena za nemoteno delovanje notranjega trga.

| 1.3 | Predlagana direktiva temelji na prejšnjih pobudah s tega področja (3). Tako potrjuje potrebo po uskladitvi pravil o VOI in vzpostavitvi učinkovitih mehanizmov za sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

1.3

Predlagana direktiva temelji na prejšnjih pobudah s tega področja (3). Tako potrjuje potrebo po uskladitvi pravil o VOI in vzpostavitvi učinkovitih mehanizmov za sodelovanje med državami članicami.

| 1.4 | Predlagana direktiva vzpostavlja skupni pravni okvir Unije za VOI za zmogljivosti držav članic, mehanizme za sodelovanje na ravni Unije in zahteve za javne uprave ter tudi subjekte zasebnega sektorja iz določenih ključnih sektorjev. To bi moralo zagotoviti ustrezno pripravljenost na nacionalni ravni ter biti v pomoč pri spodbujanju medsebojnega zaupanja, kar je predpogoj za učinkovito sodelovanje na ravni Unije. Mehanizmi za sodelovanje na ravni Unije prek mreže bodo zagotovili dosledno in usklajeno preprečevanje čezmejnih incidentov in tveganj VOI ter odzivanje nanje. |
| --- | --- |

1.4

Predlagana direktiva vzpostavlja skupni pravni okvir Unije za VOI za zmogljivosti držav članic, mehanizme za sodelovanje na ravni Unije in zahteve za javne uprave ter tudi subjekte zasebnega sektorja iz določenih ključnih sektorjev. To bi moralo zagotoviti ustrezno pripravljenost na nacionalni ravni ter biti v pomoč pri spodbujanju medsebojnega zaupanja, kar je predpogoj za učinkovito sodelovanje na ravni Unije. Mehanizmi za sodelovanje na ravni Unije prek mreže bodo zagotovili dosledno in usklajeno preprečevanje čezmejnih incidentov in tveganj VOI ter odzivanje nanje.

| 1.5 | Glavne določbe zadevajo naslednje:

  (a) | zahtevo, da vse države članice zagotovijo minimalno raven nacionalnih zmogljivosti tako, da imenujejo organe, pristojne za VOI, ustanovijo skupine za odzivanje na računalniške grožnje (CERT) ter sprejmejo nacionalne strategije VOI in nacionalne načrte sodelovanja na področju VOI; |
| --- | --- | --- |

1.5

Glavne določbe zadevajo naslednje:

(a)

zahtevo, da vse države članice zagotovijo minimalno raven nacionalnih zmogljivosti tako, da imenujejo organe, pristojne za VOI, ustanovijo skupine za odzivanje na računalniške grožnje (CERT) ter sprejmejo nacionalne strategije VOI in nacionalne načrte sodelovanja na področju VOI;

| (b) | zahtevano izmenjavo informacij med državami članicami v okviru mreže in tudi oblikovanje vseevropskega načrta sodelovanja na področju VOI ter usklajena zgodnja opozorila o incidentih na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

(b)

zahtevano izmenjavo informacij med državami članicami v okviru mreže in tudi oblikovanje vseevropskega načrta sodelovanja na področju VOI ter usklajena zgodnja opozorila o incidentih na področju kibernetske varnosti;

| (c) | zagotovitev, da se, na podlagi modela Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), razvije kultura obvladovanja tveganja ter se informacije izmenjujejo med zasebnim in javnim sektorjem. Podjetja v nekaterih kritičnih sektorjih in javne uprave bodo morali oceniti tveganja, s katerimi se soočajo, ter sprejeti ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev VOI. Pristojnim organom bodo tudi morali poročati o vseh incidentih, ki resno ogrožajo njihova omrežja in informacijske sisteme ter znatno vplivajo na neprekinjenost kritičnih storitev in dobavo blaga. |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev, da se, na podlagi modela Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), razvije kultura obvladovanja tveganja ter se informacije izmenjujejo med zasebnim in javnim sektorjem. Podjetja v nekaterih kritičnih sektorjih in javne uprave bodo morali oceniti tveganja, s katerimi se soočajo, ter sprejeti ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev VOI. Pristojnim organom bodo tudi morali poročati o vseh incidentih, ki resno ogrožajo njihova omrežja in informacijske sisteme ter znatno vplivajo na neprekinjenost kritičnih storitev in dobavo blaga.

2.   Splošne pripombe

| 2.1 | ECB podpira cilj predlagane direktive, ki je zagotoviti visoko skupno raven VOI v Uniji ter v poslovnih sektorjih in državah članicah doseči skladen pristop na tem področju. Pomembno je zagotoviti, da je notranji trg varno okolje za poslovanje in da imajo države članice v primeru incidenta na področju kibernetske varnosti zagotovljeno določeno minimalno raven pripravljenosti. |
| --- | --- |

2.1

ECB podpira cilj predlagane direktive, ki je zagotoviti visoko skupno raven VOI v Uniji ter v poslovnih sektorjih in državah članicah doseči skladen pristop na tem področju. Pomembno je zagotoviti, da je notranji trg varno okolje za poslovanje in da imajo države članice v primeru incidenta na področju kibernetske varnosti zagotovljeno določeno minimalno raven pripravljenosti.

| 2.2 | Toda ECB meni, da predlagana direktiva ne bi smela posegati v obstoječi sistem pregleda Eurosistema nad plačilnimi in poravnalnimi sistemi (5), ki vključuje primerne ureditve, med drugim na področju VOI. Velja izpostaviti, da je ECB zaradi podpiranja nemotenega delovanja plačilnih sistemov in pomoči pri ohranjanju zaupanja v euro in delovanja gospodarstva v Uniji še posebej zainteresirana za okrepljeno varnost plačilnih in poravnalnih (6) sistemov. |
| --- | --- |

2.2

Toda ECB meni, da predlagana direktiva ne bi smela posegati v obstoječi sistem pregleda Eurosistema nad plačilnimi in poravnalnimi sistemi (5), ki vključuje primerne ureditve, med drugim na področju VOI. Velja izpostaviti, da je ECB zaradi podpiranja nemotenega delovanja plačilnih sistemov in pomoči pri ohranjanju zaupanja v euro in delovanja gospodarstva v Uniji še posebej zainteresirana za okrepljeno varnost plačilnih in poravnalnih (6) sistemov.

| 2.3 | Nadalje, ocena varnostnih ureditev in priglasitev incidentov v zvezi s plačilnimi in poravnalnimi sistemi ter ponudniki plačilnih storitev je ena od temeljnih pristojnosti bonitetnih nadzornikov in centralnih bank. Odgovornost za oblikovanje pregledniških zahtev na zgoraj omenjenih področjih bi zato morali ohraniti ti organi, plačilni in poravnalni sistemi ter ponudniki plačilnih storitev pa ne bi smeli biti podvrženi potencialno nasprotnim zahtevam drugih nacionalnih organov. Dalje, obvladovanje tveganja, vključno z varnostnimi zahtevami za plačilne in poravnalne sisteme ter druge tržne infrastrukture v euroobmočju, določa Eurosistem, ki ga sestavljajo ECB in NCB držav članic, ki so sprejele euro. Prek te pregledniške funkcije, med drugim s primernimi pregledniškimi standardi in minimalnimi zahtevami, Eurosistem želi zagotoviti nemoteno delovanje plačilnih in poravnalnih sistemov. Predlagana direktiva bi že vzpostavljeni okvir za pregled morala upoštevati in zagotoviti bi morala regulativno doslednost v Uniji. |
| --- | --- |

2.3

Nadalje, ocena varnostnih ureditev in priglasitev incidentov v zvezi s plačilnimi in poravnalnimi sistemi ter ponudniki plačilnih storitev je ena od temeljnih pristojnosti bonitetnih nadzornikov in centralnih bank. Odgovornost za oblikovanje pregledniških zahtev na zgoraj omenjenih področjih bi zato morali ohraniti ti organi, plačilni in poravnalni sistemi ter ponudniki plačilnih storitev pa ne bi smeli biti podvrženi potencialno nasprotnim zahtevam drugih nacionalnih organov. Dalje, obvladovanje tveganja, vključno z varnostnimi zahtevami za plačilne in poravnalne sisteme ter druge tržne infrastrukture v euroobmočju, določa Eurosistem, ki ga sestavljajo ECB in NCB držav članic, ki so sprejele euro. Prek te pregledniške funkcije, med drugim s primernimi pregledniškimi standardi in minimalnimi zahtevami, Eurosistem želi zagotoviti nemoteno delovanje plačilnih in poravnalnih sistemov. Predlagana direktiva bi že vzpostavljeni okvir za pregled morala upoštevati in zagotoviti bi morala regulativno doslednost v Uniji.

3.   Posamezne pripombe

| 3.1 | Uvodna izjava 5 in člen 1 predlagane direktive določata, da se zadevne obveznosti, mehanizem za sodelovanje in varnostne zahteve uporabljajo za vse javne uprave in tržne udeležence. Trenutno besedilo uvodne izjave 5 in člena 1 ne upošteva v Pogodbi opredeljenega mandata Eurosistema, da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Predlagano direktivo bi bilo zato treba spremeniti, tako da bi se ustrezno odrazile pristojnosti Eurosistema na tem področju. |
| --- | --- |

3.1

Uvodna izjava 5 in člen 1 predlagane direktive določata, da se zadevne obveznosti, mehanizem za sodelovanje in varnostne zahteve uporabljajo za vse javne uprave in tržne udeležence. Trenutno besedilo uvodne izjave 5 in člena 1 ne upošteva v Pogodbi opredeljenega mandata Eurosistema, da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Predlagano direktivo bi bilo zato treba spremeniti, tako da bi se ustrezno odrazile pristojnosti Eurosistema na tem področju.

| 3.2 | Ureditve in postopke, ki jih centralne banke in drugi pristojni organi uporabljajo pri pregledu plačilnih sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, vsebujejo številne direktive in uredbe Unije, zlasti tudi:

  (a) | Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o dokončnosti poravnave) (7), ki pristojne organe držav članic pooblašča, da uvedejo nadzorniške ureditve za plačilne in poravnalne sisteme, ki spadajo v njihovo sodno pristojnost (8); |
| --- | --- | --- |

3.2

Ureditve in postopke, ki jih centralne banke in drugi pristojni organi uporabljajo pri pregledu plačilnih sistemov in sistemov poravnave vrednostnih papirjev, vsebujejo številne direktive in uredbe Unije, zlasti tudi:

(a)

Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: direktiva o dokončnosti poravnave) (7), ki pristojne organe držav članic pooblašča, da uvedejo nadzorniške ureditve za plačilne in poravnalne sisteme, ki spadajo v njihovo sodno pristojnost (8);

| (b) | Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o infrastrukturi evropskega trga), ki priznava vlogo Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskega bančnega organa (EBA) in ESCB pri določanju regulativnih standardov in nadzoru centralnih nasprotnih strank; ter |
| --- | --- |

(b)

Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o infrastrukturi evropskega trga), ki priznava vlogo Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA), Evropskega bančnega organa (EBA) in ESCB pri določanju regulativnih standardov in nadzoru centralnih nasprotnih strank; ter

| (c) | predlog uredbe o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji, centralnih depotnih družbah (CDD) in spremembi Direktive 98/26/ES (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o CDD), ki zahteva, da se pristojnim organom podelijo nadzorna in preiskovalna pooblastila, ter zlasti člen 45 te uredbe, ki uvaja bonitetne zahteve za CDD, vključno s pomembnimi določbami glede zmanjšanja operativnega tveganja. |
| --- | --- |

(c)

predlog uredbe o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji, centralnih depotnih družbah (CDD) in spremembi Direktive 98/26/ES (10) (v nadaljnjem besedilu: uredba o CDD), ki zahteva, da se pristojnim organom podelijo nadzorna in preiskovalna pooblastila, ter zlasti člen 45 te uredbe, ki uvaja bonitetne zahteve za CDD, vključno s pomembnimi določbami glede zmanjšanja operativnega tveganja.

| 3.3 | Poleg tega velja izpostaviti, da je za izvajanje pregleda Eurosistema nad vsemi vrstami infrastruktur finančnega trga Svet ECB 3. junija 2013 sprejel „načela za infrastrukture finančnega trga“, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) Banke za mednarodne poravnave in tehnični odbor Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) (11). Temu je sledilo javno posvetovanje o osnutku uredbe o pregledniških zahtevah za sistemsko pomembne plačilne sisteme (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPPS) (12). Uredba o SPPS izvaja načela CPSS-IOSCO na pravno zavezujoč način in zajema tako sisteme za plačila velikih vrednosti kot sisteme za plačila malih vrednosti, ki so sistemsko pomembni, ki jih upravljajo NCB Eurosistema ali zasebni subjekti. |
| --- | --- |

3.3

Poleg tega velja izpostaviti, da je za izvajanje pregleda Eurosistema nad vsemi vrstami infrastruktur finančnega trga Svet ECB 3. junija 2013 sprejel „načela za infrastrukture finančnega trga“, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) Banke za mednarodne poravnave in tehnični odbor Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) (11). Temu je sledilo javno posvetovanje o osnutku uredbe o pregledniških zahtevah za sistemsko pomembne plačilne sisteme (v nadaljnjem besedilu: uredba o SPPS) (12). Uredba o SPPS izvaja načela CPSS-IOSCO na pravno zavezujoč način in zajema tako sisteme za plačila velikih vrednosti kot sisteme za plačila malih vrednosti, ki so sistemsko pomembni, ki jih upravljajo NCB Eurosistema ali zasebni subjekti.

| 3.4 | Obstoječe ureditve za pregled (13) plačilnih sistemov in ponudnikov plačilnih storitev že vsebujejo postopke v zvezi z zgodnjimi opozorili (14) in usklajenim odzivanjem (15) znotraj in zunaj meja Eurosistema, s katerimi se obravnavajo morebitne grožnje na področju kibernetske varnosti in ki so enakovredni tistim iz členov 10 in 11 predlagane direktive. |
| --- | --- |

3.4

Obstoječe ureditve za pregled (13) plačilnih sistemov in ponudnikov plačilnih storitev že vsebujejo postopke v zvezi z zgodnjimi opozorili (14) in usklajenim odzivanjem (15) znotraj in zunaj meja Eurosistema, s katerimi se obravnavajo morebitne grožnje na področju kibernetske varnosti in ki so enakovredni tistim iz členov 10 in 11 predlagane direktive.

| 3.5 | ESCB je za plačilne sisteme določil standarde v zvezi s poročanjem in obveznostmi glede obvladovanja tveganj. Nadalje, ECB redno ocenjuje sisteme poravnave vrednostnih papirjev, da bi ugotovila, ali so primerni za uporabo pri kreditnih poslih Eurosistema. ECB zato meni, da zahteve iz predlagane direktive, ki vplivajo na kritične tržne infrastrukture in njihove upravljavce (16), ne smejo posegati v standarde iz uredbe o SPPS, okvir politike pregleda Eurosistema ali druge predpise Unije, zlasti tudi uredbo o infrastrukturi evropskega trga in bodočo uredbo o CDD. Poleg tega ne bi smele posegati v naloge organa EBA ali ESMA in drugih bonitetnih nadzornikov (17). |
| --- | --- |

3.5

ESCB je za plačilne sisteme določil standarde v zvezi s poročanjem in obveznostmi glede obvladovanja tveganj. Nadalje, ECB redno ocenjuje sisteme poravnave vrednostnih papirjev, da bi ugotovila, ali so primerni za uporabo pri kreditnih poslih Eurosistema. ECB zato meni, da zahteve iz predlagane direktive, ki vplivajo na kritične tržne infrastrukture in njihove upravljavce (16), ne smejo posegati v standarde iz uredbe o SPPS, okvir politike pregleda Eurosistema ali druge predpise Unije, zlasti tudi uredbo o infrastrukturi evropskega trga in bodočo uredbo o CDD. Poleg tega ne bi smele posegati v naloge organa EBA ali ESMA in drugih bonitetnih nadzornikov (17).

| 3.6 | Ne glede na zgoraj navedeno ECB meni, da obstajajo dobri razlogi za to, da ECB z odborom za varnost omrežij in informacij, ki se bo oblikoval v skladu s členom 19 predlagane direktive, izmenjuje ustrezne informacije. ECB, EBA in ESMA bi za namene učinkovite izmenjave informacij, ki lahko postane potrebna, morali biti povabljeni, da na seje odbora za varnost omrežij in informacij k točkam dnevnega reda, ki bi lahko bile zanimive za izvajanje njihovih mandatov, pošljejo svoje predstavnike. |
| --- | --- |

3.6

Ne glede na zgoraj navedeno ECB meni, da obstajajo dobri razlogi za to, da ECB z odborom za varnost omrežij in informacij, ki se bo oblikoval v skladu s členom 19 predlagane direktive, izmenjuje ustrezne informacije. ECB, EBA in ESMA bi za namene učinkovite izmenjave informacij, ki lahko postane potrebna, morali biti povabljeni, da na seje odbora za varnost omrežij in informacij k točkam dnevnega reda, ki bi lahko bile zanimive za izvajanje njihovih mandatov, pošljejo svoje predstavnike.

V Frankfurtu na Majni, 25. julija 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 48 final.

1

(2)  Glej skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Strategija Evropske unije za kibernetsko varnost: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“, JOIN(2013) 1 final.

2

(3)  Te vključujejo naslednja sporočila: „Varnost omrežij in informacij: predlog za evropski politični pristop“ COM(2001) 298 final; „Strategija za varno informacijsko družbo – ‚Dialog, partnerstvo ter povečanje vpliva in moči‘“ COM(2006) 251 konč.; sporočilo „o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – ‚Kako zaščititi Evropo pred obsežnimi kibernetskimi napadi in prekinitvami: izboljšati pripravljenost, varnost in odpornost‘“ COM(2009) 149 konč.; „Evropska digitalna agenda“ COM(2010) 245 konč.; in sporočilo „o zaščiti kritične informacijske infrastrukture – ‚Dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti‘“ COM(2011) 163 konč.

3

(4)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

4

(5)  Nekatere članice ESCB funkcijo pregleda izvajajo na podlagi nacionalnih predpisov, ki dopolnjujejo in v nekaterih primerih podvajajo pristojnost Eurosistema.

5

(6)  Pojem „poravnava“, kakor se uporablja v tem mnenju, vključuje funkcijo kliringa.

6

(7)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

7

(8)  Glej tretji pododstavek člena 10(1) direktive o dokončnosti poravnave.

8

(9)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

9

(10)  COM(2012) 73 final.

10

(11)  Dostopno na spletni strani Banke za mednarodne poravnave na naslovu https://www.bis.org/publ/cpss94.pdf

11

(12)  Dostopno na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

12

(13)  Glej sporočilo za javnost ECB v zvezi z memorandumom o soglasju o glavnih načelih sodelovanja med bančnimi nadzorniki in centralnimi bankami v Evropski uniji v razmerah kriznega upravljanja (Memorandum of Understanding (MoU) on high-level principles of co-operation between the banking supervisors and central banks of the European Union in crisis management situations) (2003), dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

13

Memorandum of Understanding (MoU) on high-level principles of co-operation between the banking supervisors and central banks of the European Union in crisis management situations

(14)  Glej priporočilo 3: spremljanje in poročanje incidentov v dokumentu „Recommendations for the security of internet payments-final version after public consultation“, Evropski forum za varnost plačil malih vrednosti (forum SecuRe Pay), januar 2013, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

14

Recommendations for the security of internet payments-final version after public consultation

(15)  Na podlagi načel za skupni mednarodni pregled, kakor so ponovljena v poročilu CPSS o pregledu iz leta 2005, so centralne banke Eurosistema uspešno sodelovale v dogovorih o skupnem pregledu v številnih primerih, kot na primer v okviru dogovorov o pregledu SWIFT (Združenje za svetovne finančne telekomunikacije med bankami – Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications) in Continuous Linked Settlement (mednarodni poravnalni sistem za poravnavo valutnih poslov) (CLS).

15

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications

Continuous Linked Settlement

(16)  Na primer zahteve, da morajo tržni udeleženci upoštevati tehnične in organizacijske ukrepe iz člena 14(3) in (4), ter pooblastilo iz člena 15(3) predlagane direktive za izdajanje zavezujočih navodil tržnim udeležencem.

16

(17)  Glej odstavek 2.12 Mnenja CON/2014/9 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o plačilnih storitvah na notranjem trgu, o spremembah direktiv 2002/65/ES, 2013/36/EU in 2009/110/ES ter o razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL C 224, 15.7.2014, str. 1). Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

17

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 5 |
| „(5) | Da bi ta direktiva obravnavala vse pomembne incidente in tveganja, bi morala veljati za vsa omrežja in informacijske sisteme. Vendar obveznosti za javne uprave in tržne udeležence ne bi smele veljati za podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve po Direktivi 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2) in za katera veljajo posebne zahteve glede varnosti in celovitosti iz člena 13a navedene direktive, kot tudi ne za ponudnike skrbniških storitev.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Uvodna izjava 5

„(5)

Da bi ta direktiva obravnavala vse pomembne incidente in tveganja, bi morala veljati za vsa omrežja in informacijske sisteme. Vendar obveznosti za javne uprave in tržne udeležence ne bi smele veljati za podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve po Direktivi 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2) in za katera veljajo posebne zahteve glede varnosti in celovitosti iz člena 13a navedene direktive, kot tudi ne za ponudnike skrbniških storitev.“

| „(5) | Da bi ta direktiva obravnavala vse pomembne incidente in tveganja, bi morala veljati za vsa omrežja in informacijske sisteme. Vendar obveznosti za javne uprave in tržne udeležence ne bi smele veljati za podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve po Direktivi 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2) in za katera veljajo posebne zahteve glede varnosti in celovitosti iz člena 13a navedene direktive, kot tudi ne za ponudnike skrbniških storitev. Nadalje, čeprav se ta direktiva uporablja za javne uprave in tržne udeležence, ne vpliva na naloge in dolžnosti, ki jih Evropskemu sistemu centralnih bank (ESCB) dodeljujeta Pogodba in Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niti na enake funkcije, ki jih članice ESCB izvajajo po njihovih nacionalnih okvirih, zlasti v zvezi s politikami glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in pregleda nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave vrednostnih papirjev. Države članice se zanašajo na bonitetni nadzor in funkcijo pregleda, ki ju izvajajo centralne banke in nadzorniki teh udeležencev na področjih iz njihove pristojnosti.“ |
| --- | --- |

„(5)

Da bi ta direktiva obravnavala vse pomembne incidente in tveganja, bi morala veljati za vsa omrežja in informacijske sisteme. Vendar obveznosti za javne uprave in tržne udeležence ne bi smele veljati za podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve po Direktivi 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2) in za katera veljajo posebne zahteve glede varnosti in celovitosti iz člena 13a navedene direktive, kot tudi ne za ponudnike skrbniških storitev. Nadalje, čeprav se ta direktiva uporablja za javne uprave in tržne udeležence, ne vpliva na naloge in dolžnosti, ki jih Evropskemu sistemu centralnih bank (ESCB) dodeljujeta Pogodba in Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niti na enake funkcije, ki jih članice ESCB izvajajo po njihovih nacionalnih okvirih, zlasti v zvezi s politikami glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in pregleda nad plačilnimi sistemi in sistemi poravnave vrednostnih papirjev. Države članice se zanašajo na bonitetni nadzor in funkcijo pregleda, ki ju izvajajo centralne banke in nadzorniki teh udeležencev na področjih iz njihove pristojnosti.“

Uvodno izjavo 5 bi bilo treba spremeniti, da se odrazijo obveznosti ECB in NCB pri pregledu in reguliranju plačilnih in poravnalnih sistemov. V skladu s četrto alineo člena 127(2) Pogodbe je ena od temeljnih nalog ESCB podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Člen 22 Statuta ESCB pooblašča ECB tudi za sprejetje predpisov za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov. Upoštevati je treba tudi, da ESCB po členu 127(5) Pogodbe prispeva k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema. Nadalje, skladno z okvirom politike pregleda Eurosistema iz julija 2011
   (2)
  „je pregled plačilnih in poravnalnih sistemov centralnobančna funkcija, prek katere se spodbujata njihova varnost in učinkovitost kot cilja, in sicer s spremljanjem obstoječih in načrtovanih sistemov, ocenjevanjem teh sistemov glede na navedena cilja ter sprožanjem sprememb, kjer je potrebno.“

Uvodno izjavo 5 bi bilo treba spremeniti, da se odrazijo obveznosti ECB in NCB pri pregledu in reguliranju plačilnih in poravnalnih sistemov. V skladu s četrto alineo člena 127(2) Pogodbe je ena od temeljnih nalog ESCB podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Člen 22 Statuta ESCB pooblašča ECB tudi za sprejetje predpisov za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov. Upoštevati je treba tudi, da ESCB po členu 127(5) Pogodbe prispeva k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema. Nadalje, skladno z okvirom politike pregleda Eurosistema iz julija 2011

2

„je pregled plačilnih in poravnalnih sistemov centralnobančna funkcija, prek katere se spodbujata njihova varnost in učinkovitost kot cilja, in sicer s spremljanjem obstoječih in načrtovanih sistemov, ocenjevanjem teh sistemov glede na navedena cilja ter sprožanjem sprememb, kjer je potrebno.“

Z drugimi besedami to pomeni, da je zagotavljanje, da so sistemi varni in učinkoviti, pomemben predpogoj za to, da lahko Eurosistem prispeva k finančni stabilnosti, izvaja denarno politiko in ohranja zaupanje javnosti v euro.

Z drugimi besedami to pomeni, da je zagotavljanje, da so sistemi varni in učinkoviti, pomemben predpogoj za to, da lahko Eurosistem prispeva k finančni stabilnosti, izvaja denarno politiko in ohranja zaupanje javnosti v euro.

Poleg tega in v skladu s pripombami ECB na predlagano revizijo direktive o plačilnih storitvah je treba izpostaviti, da so nacionalni nadzorniki in centralne banke pristojni organi za izdajanje smernic glede upravljanja in priglasitev incidentov za ponudnike plačilnih storitev ter za izdajanje smernic o izmenjavi obvestil o incidentih med ustreznimi organi. Uvodna izjava bi morala ustrezno upoštevati tudi naloge, prenesene na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

Poleg tega in v skladu s pripombami ECB na predlagano revizijo direktive o plačilnih storitvah je treba izpostaviti, da so nacionalni nadzorniki in centralne banke pristojni organi za izdajanje smernic glede upravljanja in priglasitev incidentov za ponudnike plačilnih storitev ter za izdajanje smernic o izmenjavi obvestil o incidentih med ustreznimi organi. Uvodna izjava bi morala ustrezno upoštevati tudi naloge, prenesene na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

In, kadar članice ESCB zunaj euroobmočja po njihovih nacionalnih določbah izvajajo funkcije, enake tistim iz Pogodbe in Statuta ESCB, se v te funkcije prav tako ne bi smelo posegati.

In, kadar članice ESCB zunaj euroobmočja po njihovih nacionalnih določbah izvajajo funkcije, enake tistim iz Pogodbe in Statuta ESCB, se v te funkcije prav tako ne bi smelo posegati.

Sprememba 2

Sprememba 2

Člen 1(4) in (5) (novo)

| „4. | Ta direktiva ne posega v zakonodajo EU o kibernetski kriminaliteti ter Direktivo Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (9). |
| --- | --- |

„4.

Ta direktiva ne posega v zakonodajo EU o kibernetski kriminaliteti ter Direktivo Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (9).

9

| 5. | Ta direktiva prav tako ne posega v Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10), Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij ter Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11). |
| --- | --- |

5.

Ta direktiva prav tako ne posega v Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10), Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij ter Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11).

10

11

| 6. | Za izmenjavo informacij v mreži za sodelovanje v skladu s poglavjem III in za priglasitev incidentov VOI v skladu s členom 14 je morda potrebna obdelava osebnih podatkov. Taka obdelava je potrebna za doseganje ciljev javnega interesa, za katere si prizadeva ta direktiva, in jo države članice odobrijo v skladu s členom 7 Direktive 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES, kakor se izvajata v nacionalni zakonodaji.“ |
| --- | --- |

6.

Za izmenjavo informacij v mreži za sodelovanje v skladu s poglavjem III in za priglasitev incidentov VOI v skladu s členom 14 je morda potrebna obdelava osebnih podatkov. Taka obdelava je potrebna za doseganje ciljev javnega interesa, za katere si prizadeva ta direktiva, in jo države članice odobrijo v skladu s členom 7 Direktive 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES, kakor se izvajata v nacionalni zakonodaji.“

| „4. | Ta direktiva ne posega v zakonodajo EUnije o kibernetski kriminaliteti ter Direktivo Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (9). |
| --- | --- |

„4.

Ta direktiva ne posega v zakonodajo EUnije o kibernetski kriminaliteti ter Direktivo Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (9).

E

nije

9

| 5. | Ta direktiva ne posega v pregled in naloge, podeljene ECB in ESCB, ki se nanašajo na politike glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij ter plačilne in poravnalne sisteme in v zvezi s katerimi so bile v regulativnem okviru ESCB in drugih povezanih direktivah in uredbah Unije določene posebne zahteve glede obvladovanja tveganj in varnosti. Enako ta direktiva ne posega v enake funkcije, ki jih izvajajo članice ESCB po njihovih nacionalnih okvirih. |
| --- | --- |

5.

5.

Ta direktiva ne posega v pregled in naloge, podeljene ECB in ESCB, ki se nanašajo na politike glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij ter plačilne in poravnalne sisteme in v zvezi s katerimi so bile v regulativnem okviru ESCB in drugih povezanih direktivah in uredbah Unije določene posebne zahteve glede obvladovanja tveganj in varnosti. Enako ta direktiva ne posega v enake funkcije, ki jih izvajajo članice ESCB po njihovih nacionalnih okvirih.

Ta direktiva ne posega v pregled in naloge, podeljene ECB in ESCB, ki se nanašajo na politike glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij ter plačilne in poravnalne sisteme in v zvezi s katerimi so bile v regulativnem okviru ESCB in drugih povezanih direktivah in uredbah Unije določene posebne zahteve glede obvladovanja tveganj in varnosti. Enako ta direktiva ne posega v enake funkcije, ki jih izvajajo članice ESCB po njihovih nacionalnih okvirih.

| 5
  6. | Ta direktiva prav tako ne posega v Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10), Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij ter Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11). |
| --- | --- |

5
  6.

5

6.

Ta direktiva prav tako ne posega v Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10), Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij ter Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (11).

10

11

| 6
  7. | Za izmenjavo informacij v mreži za sodelovanje v skladu s poglavjem III in za priglasitev incidentov VOI v skladu s členom 14 je morda potrebna obdelava osebnih podatkov. Taka obdelava je potrebna za doseganje ciljev javnega interesa, za katere si prizadeva ta direktiva, in jo države članice odobrijo v skladu s členom 7 Direktive 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES, kakor se izvajata v nacionalni zakonodaji.“ |
| --- | --- |

6
  7.

6

7.

Za izmenjavo informacij v mreži za sodelovanje v skladu s poglavjem III in za priglasitev incidentov VOI v skladu s členom 14 je morda potrebna obdelava osebnih podatkov. Taka obdelava je potrebna za doseganje ciljev javnega interesa, za katere si prizadeva ta direktiva, in jo države članice odobrijo v skladu s členom 7 Direktive 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES, kakor se izvajata v nacionalni zakonodaji.“

Kakor je bilo izpostavljeno zgoraj, ESCB močno želi zagotoviti, da plačilni in poravnalni sistemi ustrezno delujejo. Zato, ker so plačilni, klirinški in poravnalni sistemi pomembni za nemoteno izvajanje operacij denarne politike, in zaradi vloge, ki jo imajo pri zagotavljanju stabilnosti finančnega sistema na splošno. Glede na to ECB priporoča, da predlagana direktiva upošteva vlogo ESCB pri plačilnih in poravnalnih sistemih ter že vzpostavljen okvir za pregled. ESCB ima zelo učinkovita orodja za ugotavljanje ravni varnosti in učinkovitosti teh sistemov. Uvodna izjava bi morala ustrezno upoštevati tudi naloge, prenesene na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

Kakor je bilo izpostavljeno zgoraj, ESCB močno želi zagotoviti, da plačilni in poravnalni sistemi ustrezno delujejo. Zato, ker so plačilni, klirinški in poravnalni sistemi pomembni za nemoteno izvajanje operacij denarne politike, in zaradi vloge, ki jo imajo pri zagotavljanju stabilnosti finančnega sistema na splošno. Glede na to ECB priporoča, da predlagana direktiva upošteva vlogo ESCB pri plačilnih in poravnalnih sistemih ter že vzpostavljen okvir za pregled. ESCB ima zelo učinkovita orodja za ugotavljanje ravni varnosti in učinkovitosti teh sistemov. Uvodna izjava bi morala ustrezno upoštevati tudi naloge, prenesene na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

Predlagana direktiva prav tako ne bi smela posegati v enake funkcije, ki jih po njihovih nacionalnih okvirih izvajajo članice ESCB zunaj euroobmočja.

Predlagana direktiva prav tako ne bi smela posegati v enake funkcije, ki jih po njihovih nacionalnih okvirih izvajajo članice ESCB zunaj euroobmočja.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 6(1)

| „1. | Vsaka država članica določi nacionalni organ, pristojen za varnost omrežij in informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu ‚pristojni organ‘).“ |
| --- | --- |

„1.

Vsaka država članica določi nacionalni organ, pristojen za varnost omrežij in informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu ‚pristojni organ‘).“

| „1. | Vsaka država članica določi nacionalni organ, pristojen za varnost omrežij in informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu ‚pristojni organ‘).
  Med pristojnim organom ter evropskimi in nacionalnimi regulatorji se vzpostavi učinkovito sodelovanje.“ |
| --- | --- |

„1.

Vsaka država članica določi nacionalni organ, pristojen za varnost omrežij in informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu ‚pristojni organ‘).

Med pristojnim organom ter evropskimi in nacionalnimi regulatorji se vzpostavi učinkovito sodelovanje.

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB priporoča, da se člen 6(1) spremeni tako, da bi se zagotovilo dobro sodelovanje na ravni Unije.

ECB priporoča, da se člen 6(1) spremeni tako, da bi se zagotovilo dobro sodelovanje na ravni Unije.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 8(3)

| „3. | V okviru mreže za sodelovanje pristojni organi:

  (a) | širijo zgodnja opozorila o tveganjih in incidentih v skladu s členom 10; |
| --- | --- | --- |

„3.

V okviru mreže za sodelovanje pristojni organi:

(a)

širijo zgodnja opozorila o tveganjih in incidentih v skladu s členom 10;

| (b) | zagotavljajo usklajen odziv v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo usklajen odziv v skladu s členom 11;

| (c) | na skupnem spletišču redno objavljajo nezaupne informacije o tekočih zgodnjih opozorilih in usklajenem odzivu; |
| --- | --- |

(c)

na skupnem spletišču redno objavljajo nezaupne informacije o tekočih zgodnjih opozorilih in usklajenem odzivu;

| (d) | na zahtevo ene države članice ali Komisije v okviru področja uporabe te direktive skupaj ocenijo in razpravljajo o eni ali več nacionalnih strategijah in nacionalnih načrtih za sodelovanje na področju VOI iz člena 5; |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo ene države članice ali Komisije v okviru področja uporabe te direktive skupaj ocenijo in razpravljajo o eni ali več nacionalnih strategijah in nacionalnih načrtih za sodelovanje na področju VOI iz člena 5;

| (e) | na zahtevo države članice ali Komisije skupaj ocenijo in razpravljajo o učinkovitosti CERT, zlasti kadar vaje na področju VOI potekajo na ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

na zahtevo države članice ali Komisije skupaj ocenijo in razpravljajo o učinkovitosti CERT, zlasti kadar vaje na področju VOI potekajo na ravni Unije;

| (f) | sodelujejo z Europolovim centrom za kibernetsko kriminaliteto in drugimi ustreznimi evropskimi organi ter si z njimi izmenjujejo informacije o vseh pomembnih zadevah, zlasti na področju varstva podatkov, energije, prometa, bančništva, borze in zdravja; |
| --- | --- |

(f)

sodelujejo z Europolovim centrom za kibernetsko kriminaliteto in drugimi ustreznimi evropskimi organi ter si z njimi izmenjujejo informacije o vseh pomembnih zadevah, zlasti na področju varstva podatkov, energije, prometa, bančništva, borze in zdravja;

| (g) | med seboj in s Komisijo izmenjujejo informacije in najboljše prakse ter si pomagajo pri gradnji zmogljivosti na področju VOI; |
| --- | --- |

(g)

med seboj in s Komisijo izmenjujejo informacije in najboljše prakse ter si pomagajo pri gradnji zmogljivosti na področju VOI;

| (h) | organizirajo redne medsebojne preglede o zmogljivostih in pripravljenosti; |
| --- | --- |

(h)

organizirajo redne medsebojne preglede o zmogljivostih in pripravljenosti;

| (i) | organizirajo vaje na področju VOI na ravni Unije in po potrebi sodelujejo v mednarodnih vajah na področju VOI.“ |
| --- | --- |

(i)

organizirajo vaje na področju VOI na ravni Unije in po potrebi sodelujejo v mednarodnih vajah na področju VOI.“

| „3. | V okviru mreže za sodelovanje pristojni organi:

  (a) | širijo zgodnja opozorila o tveganjih in incidentih v skladu s členom 10; |
| --- | --- | --- |

„3.

V okviru mreže za sodelovanje pristojni organi:

(a)

širijo zgodnja opozorila o tveganjih in incidentih v skladu s členom 10;

| (b) | zagotavljajo usklajen odziv v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo usklajen odziv v skladu s členom 11;

| (c) | na skupnem spletišču redno objavljajo nezaupne informacije o tekočih zgodnjih opozorilih in usklajenem odzivu; |
| --- | --- |

(c)

na skupnem spletišču redno objavljajo nezaupne informacije o tekočih zgodnjih opozorilih in usklajenem odzivu;

| (d) | na zahtevo ene države članice ali Komisije v okviru področja uporabe te direktive skupaj ocenijo in razpravljajo o eni ali več nacionalnih strategijah in nacionalnih načrtih za sodelovanje na področju VOI iz člena 5; |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo ene države članice ali Komisije v okviru področja uporabe te direktive skupaj ocenijo in razpravljajo o eni ali več nacionalnih strategijah in nacionalnih načrtih za sodelovanje na področju VOI iz člena 5;

| (e) | na zahtevo države članice ali Komisije skupaj ocenijo in razpravljajo o učinkovitosti CERT, zlasti kadar vaje na področju VOI potekajo na ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

na zahtevo države članice ali Komisije skupaj ocenijo in razpravljajo o učinkovitosti CERT, zlasti kadar vaje na področju VOI potekajo na ravni Unije;

| (f) | sodelujejo z Europolovim centrom za kibernetsko kriminaliteto in drugimi ustreznimi evropskimi organi ter si z njimi izmenjujejo informacije o vseh pomembnih zadevah, zlasti na področju varstva podatkov, energije, prometa, bančništva, borze in zdravja; |
| --- | --- |

(f)

sodelujejo z Europolovim centrom za kibernetsko kriminaliteto in drugimi ustreznimi evropskimi organi ter si z njimi izmenjujejo informacije o vseh pomembnih zadevah, zlasti na področju varstva podatkov, energije, prometa, bančništva, borze in zdravja;

| (g) | med seboj in s Komisijo izmenjujejo informacije in najboljše prakse ter si pomagajo pri gradnji zmogljivosti na področju VOI; |
| --- | --- |

(g)

med seboj in s Komisijo izmenjujejo informacije in najboljše prakse ter si pomagajo pri gradnji zmogljivosti na področju VOI;

| (h) | organizirajo redne medsebojne preglede o zmogljivostih in pripravljenosti; |
| --- | --- |

(h)

organizirajo redne medsebojne preglede o zmogljivostih in pripravljenosti;

| (i) | organizirajo vaje na področju VOI na ravni Unije in po potrebi sodelujejo v mednarodnih vajah na področju VOI.
  ; |
| --- | --- |

(i)

organizirajo vaje na področju VOI na ravni Unije in po potrebi sodelujejo v mednarodnih vajah na področju VOI.
  ;

.

;

| (j) | zagotavljajo izmenjavo informacij z evropskimi in nacionalnimi regulatorji (t.j. za finančni sektor: Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), Evropskim bančnim organom (EBA) in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki ob ugotovitvi incidentov, ki bi lahko ovirali nemoteno delovanje plačilnih in poravnalnih sistemov, medsebojno tesno sodelujejo).“ |
| --- | --- |

(j)

(j)

zagotavljajo izmenjavo informacij z evropskimi in nacionalnimi regulatorji (t.j. za finančni sektor: Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), Evropskim bančnim organom (EBA) in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki ob ugotovitvi incidentov, ki bi lahko ovirali nemoteno delovanje plačilnih in poravnalnih sistemov, medsebojno tesno sodelujejo).“

zagotavljajo izmenjavo informacij z evropskimi in nacionalnimi regulatorji (t.j. za finančni sektor: Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), Evropskim bančnim organom (EBA) in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA), ki ob ugotovitvi incidentov, ki bi lahko ovirali nemoteno delovanje plačilnih in poravnalnih sistemov, medsebojno tesno sodelujejo).

Obstajajo dobri razlogi za izmenjavo informacij z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij ali pristojnimi organi po predlagani direktivi ter z organom EBA ali ESMA kot pristojnim organom pri usklajevanju odzivov na incidente, povezanih s ponudniki plačilnih storitev.

Obstajajo dobri razlogi za izmenjavo informacij z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij ali pristojnimi organi po predlagani direktivi ter z organom EBA ali ESMA kot pristojnim organom pri usklajevanju odzivov na incidente, povezanih s ponudniki plačilnih storitev.

Zato ECB predlaga to spremembo, da bi se na ravni Unije okrepila izmenjava informacij in boljše sodelovanje.

Zato ECB predlaga to spremembo, da bi se na ravni Unije okrepila izmenjava informacij in boljše sodelovanje.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 19(1)

| „1. | Komisiji pomaga odbor za varnost omrežij in informacij. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.“ |
| --- | --- |

„1.

Komisiji pomaga odbor za varnost omrežij in informacij. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.“

| „1. | Komisiji pomaga odbor za varnost omrežij in informacij. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

„1.

Komisiji pomaga odbor za varnost omrežij in informacij. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

ECB, EBA in ESMA so povabljeni, da na seje odbora za varnost omrežij in informacij k točkam dnevnega reda, ki bi lahko vplivale na izvajanje njihovih mandatov, pošljejo svoje predstavnike.“

ECB, EBA in ESMA so povabljeni, da na seje odbora za varnost omrežij in informacij k točkam dnevnega reda, ki bi lahko vplivale na izvajanje njihovih mandatov, pošljejo svoje predstavnike.

ECB je zainteresirana za krepitev varnosti plačilnih in poravnalnih sistemov, storitev in instrumentov kot pomembne komponente ohranjanja zaupanja v enotno valuto in nemotenega delovanja gospodarstva v Uniji. V ta namen ECB priporoča, da bi jo bilo treba povabiti na seje odbora za varnost omrežij in informacij. V vsakem primeru pa se bo v skladu s Pogodbo treba z ECB uradno posvetovati o vseh ukrepih, ki se nanašajo na plačilne sisteme, in vseh drugih zadevah, ki sodijo na področja iz pristojnosti ECB.

ECB je zainteresirana za krepitev varnosti plačilnih in poravnalnih sistemov, storitev in instrumentov kot pomembne komponente ohranjanja zaupanja v enotno valuto in nemotenega delovanja gospodarstva v Uniji. V ta namen ECB priporoča, da bi jo bilo treba povabiti na seje odbora za varnost omrežij in informacij. V vsakem primeru pa se bo v skladu s Pogodbo treba z ECB uradno posvetovati o vseh ukrepih, ki se nanašajo na plačilne sisteme, in vseh drugih zadevah, ki sodijo na področja iz pristojnosti ECB.

EBA ali ESMA bi prav tako morala sodelovati pri zadevah, ki se nanašajo na ponudnike plačilnih storitev.

EBA ali ESMA bi prav tako morala sodelovati pri zadevah, ki se nanašajo na ponudnike plačilnih storitev.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

(2)  Dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

2

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. oktobra 2014

2014/C 352/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2565 |
| JPY | japonski jen | 137,25 |
| DKK | danska krona | 7,4439 |
| GBP | funt šterling | 0,78575 |
| SEK | švedska krona | 9,0773 |
| CHF | švicarski frank | 1,2120 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1575 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,481 |
| HUF | madžarski forint | 308,27 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1844 |
| RON | romunski leu | 4,4090 |
| TRY | turška lira | 2,8588 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4381 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4078 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,7465 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6104 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6054 |
| KRW | južnokorejski won | 1 341,07 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,1403 |
| CNY | kitajski juan | 7,7149 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6415 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 316,16 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0996 |
| PHP | filipinski peso | 56,276 |
| RUB | ruski rubelj | 50,0375 |
| THB | tajski bat | 40,986 |
| BRL | brazilski real | 3,0014 |
| MXN | mehiški peso | 16,8044 |
| INR | indijska rupija | 77,2500 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2565

JPY

japonski jen

137,25

DKK

danska krona

7,4439

GBP

funt šterling

0,78575

SEK

švedska krona

9,0773

CHF

švicarski frank

1,2120

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1575

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,481

HUF

madžarski forint

308,27

LTL

litovski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1844

RON

romunski leu

4,4090

TRY

turška lira

2,8588

AUD

avstralski dolar

1,4381

CAD

kanadski dolar

1,4078

HKD

hongkonški dolar

9,7465

NZD

novozelandski dolar

1,6104

SGD

singapurski dolar

1,6054

KRW

južnokorejski won

1 341,07

ZAR

južnoafriški rand

14,1403

CNY

kitajski juan

7,7149

HRK

hrvaška kuna

7,6415

IDR

indonezijska rupija

15 316,16

MYR

malezijski ringit

4,0996

PHP

filipinski peso

56,276

RUB

ruski rubelj

50,0375

THB

tajski bat

40,986

BRL

brazilski real

3,0014

MXN

mehiški peso

16,8044

INR

indijska rupija

77,2500

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/13

---

Obvestilo o veljavnih pravilih o poreklu in začasni opustitvi v zvezi z začasno uporabo začasnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani

2014/C 352/06

Evropska unija in Republika Fidži sta se pisno uradno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih za začasno uporabo začasnega Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani, v skladu s členom 76(2) navedenega sporazuma (1).

Zato se Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Fidži začasno uporablja od 28. julija 2014 dalje. S tem datumom se v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 (2) glede opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ določbe iz Priloge II k navedeni Uredbi nadomestijo s Protokolom I Sporazuma.

Z istim datumom se v skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 1528/2007 postopki za začasno opustitev iz odstavkov 2 do 4 člena 5 Uredbe nadomestijo s postopki iz člena 17 Sporazuma.

---

(1)  UL L 272, 16.10.2009, str. 2.

(2)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/14

---

Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode

2014/C 352/07

Komisija obvešča gospodarske subjekte, da je prejela zahtevke v skladu z upravnimi ureditvami, predvidenimi v Sporočilu Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah (2011/C 363/02) (1), za julijski krog leta 2015.

Seznam proizvodov, za katere se zahteva opustitev dajatev, je zdaj na voljo na tematski spletni strani Komisije (Europa) o carinski uniji (2).

Gospodarske subjekte se prav tako obvesti, da je rok za predložitev ugovorov na nove zahtevke Komisiji prek nacionalnih uprav 16. december 2014, ko bo potekalo drugo zasedanje skupine za gospodarsko-tarifna vprašanja.

Zainteresiranim gospodarskim subjektom se svetuje, naj redno preverjajo seznam, da bodo seznanjeni s statusom zahtevkov.

Več informacij o postopku avtonomnih tarifnih opustitev je na voljo na spletni strani Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  UL C 363, 13.12.2011, str. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=sl&Screen=0&ContextPath=

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7423 – VINCI/Imtech ICT)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 352/08

| 1. | Evropska komisija je 30. septembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje VINCI Energies SA, ki pripada skupini VINCI („VINCI Group“, Francija), z nakupom delnic in sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Imtech ICT Group („Imtech ICT“, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 30. septembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje VINCI Energies SA, ki pripada skupini VINCI („VINCI Group“, Francija), z nakupom delnic in sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Imtech ICT Group („Imtech ICT“, Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za VINCI Group: storitve na področju energije in informacijske tehnologije, stavb, javnih naročil in gradenj, koncesij in infrastrukture, cestnih del,
  —   za Imtech ICT: zagotavljanje storitev informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za VINCI Group: storitve na področju energije in informacijske tehnologije, stavb, javnih naročil in gradenj, koncesij in infrastrukture, cestnih del,

—   za Imtech ICT: zagotavljanje storitev informacijske tehnologije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7423 – VINCI/Imtech ICT lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7423 – VINCI/Imtech ICT lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/16

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7333 – Alitalia/Etihad)

(Besedilo velja za EGP)

2014/C 352/09

| 1. | Evropska komisija je 29. septembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA („Alitalia“, Italija) in podjetje Etihad Airways PJSC („Etihad“, Združeni arabski emirati) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem New Alitalia (Italija), novo ustanovljenim skupnim podjetjem, ki bo nadaljevalo z dejavnostmi podjetja Alitalia. V okviru iste transakcije bo podjetje Etihad od podjetja New Alitalia pridobilo izključen nadzor nad podjetjem Alitalia Loyalty SpA („Alitalia Loyalty“), hčerinskim podjetjem podjetja Alitalia, dejavnim na področju upravljanja programa zvestobe podjetja Alitalia. |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 29. septembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Alitalia Compagnia Aerea Italiana SpA („Alitalia“, Italija) in podjetje Etihad Airways PJSC („Etihad“, Združeni arabski emirati) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem New Alitalia (Italija), novo ustanovljenim skupnim podjetjem, ki bo nadaljevalo z dejavnostmi podjetja Alitalia. V okviru iste transakcije bo podjetje Etihad od podjetja New Alitalia pridobilo izključen nadzor nad podjetjem Alitalia Loyalty SpA („Alitalia Loyalty“), hčerinskim podjetjem podjetja Alitalia, dejavnim na področju upravljanja programa zvestobe podjetja Alitalia.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje Alitalia: podjetje Alitalia je italijanski nacionalni prevoznik, dejaven na področju domačega in mednarodnega zračnega prevoza,
  —   za podjetje Alitalia Loyalty: podjetje Alitalia Loyalty je ločen pravni subjekt, ki se ukvarja izključno z upravljanjem in razvojem programa zvestobe „MilleMiglia“ podjetja Alitalia, in
  —   za podjetje Etihad: podjetje Etihad je nacionalni prevoznik iz Abu Dabija, dejaven na področju mednarodnega zračnega prevoza. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje Alitalia: podjetje Alitalia je italijanski nacionalni prevoznik, dejaven na področju domačega in mednarodnega zračnega prevoza,

—   za podjetje Alitalia Loyalty: podjetje Alitalia Loyalty je ločen pravni subjekt, ki se ukvarja izključno z upravljanjem in razvojem programa zvestobe „MilleMiglia“ podjetja Alitalia, in

—   za podjetje Etihad: podjetje Etihad je nacionalni prevoznik iz Abu Dabija, dejaven na področju mednarodnega zračnega prevoza.

| 3. | Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7333 – Alitalia/Etihad lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7333 – Alitalia/Etihad lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.10.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/17

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2014/C 352/10

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA“/„FASOLA Z DOLINY DUNAJCA“

Št. ES: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Vrsta sprememb(-e)

—

—

—

—

3.   Sprememba(-e)

Vrednost mase tisočih zrn se spremeni. Masa tisočih zrn od 1 100 do 1 500 g, navedena v točki 3.2 (Opis proizvoda), je očitna tehnična napaka. Velika zrna so ena glavnih značilnosti fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“, tisoč zrn pa dejansko tehta od 2 000 do 2 800 g. Glede na zgoraj navedeno je bil k točki 3.2 dodan ta stavek: „Fižol je med največjimi iz vrste Phaseolus multiflorus ali Phaseolus coccineus.“ Navedeni stavek dodatno utemeljuje potrebo po spremembi mase tisočih zrn fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“.

K točki 7 specifikacije se doda uporaba navadnih sončnic (latinsko: Helianthus annuus) kot opore. Navadne sončnice so se uporabljale kot opora za rast visokega fižola „Piękny Jaś“ od samega začetka njegovega gojenja v dolini Dunajec. Ta metoda je med kmeti vse bolj priljubljena, ker pokrajini daje bolj zelen pečat in jo polepša. Ta podatek je bil vključen, da bi se pridobil status ZOP.

Poleg tega so bili v točki 7 specifikacije fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ posodobljeni kmetijski podatki o standardih pri sajenju zrn in širini med vrstami za gojenje fižola. Te spremembe so postale potrebne, ker se je v zadnjih nekaj letih kmetijska mehanizacija v regiji Małopolska spremenila. Sodobni traktorji imajo večjo medosno razdaljo in širše pnevmatike kot starejši modeli, zato je treba kmetijsko-tehnične standarde spremeniti.

Predlagane spremembe nikakor ne vplivajo na značilnosti fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“, navedene v točki 5.2 enotnega dokumenta, ali na njegovo visoko kakovost in značilen okus, bo pa mogoče na njihovi podlagi pridobiti zaščito ZOP, ki jo je treba dodeliti pridelovalcem, ki uporabljajo veljavne kmetijsko-tehnične standarde.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„FASOLA PIĘKNY JAŚ Z DOLINY DUNAJCA“/„FASOLA Z DOLINY DUNAJCA“

Št. ES: PL-PDO-0105-01189 – 19.12.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„Fasola z Doliny Dunajca“

2.   Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pod imenom „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ se lahko prodajajo le suha zrna fižola, namenjenega za prehrano ljudi. Fižol je med največjimi iz vrste Phaseolus multiflorus ali Phaseolus coccineus.

Fizikalne značilnosti:

| — | tisoč zrn tehta od 2 000 do 2 800 g, odvisno od talnih razmer v nasadu in vremenskih razmer v obdobju rasti, |
| --- | --- |

—

tisoč zrn tehta od 2 000 do 2 800 g, odvisno od talnih razmer v nasadu in vremenskih razmer v obdobju rasti,

| — | zrna so zdrava, zrela, gladka, dobro razvita in polna, enotne ledvičaste in ploščate oblike ter brez nečistoč ali poškodb zaradi insektov. Zanje je značilno, da je ovoj kalčka gladek in enakomerne bele barve. Imajo značilen vonj po dobro posušenih fižolovih zrnih, brez vonja po plesni ali vonjev drugih izvorov. Vsebnost vlage v fižolu ne presega 18 %. Imajo nežen, blag in nekoliko sladek okus, ki je značilen za ta fižol. |
| --- | --- |

—

zrna so zdrava, zrela, gladka, dobro razvita in polna, enotne ledvičaste in ploščate oblike ter brez nečistoč ali poškodb zaradi insektov. Zanje je značilno, da je ovoj kalčka gladek in enakomerne bele barve. Imajo značilen vonj po dobro posušenih fižolovih zrnih, brez vonja po plesni ali vonjev drugih izvorov. Vsebnost vlage v fižolu ne presega 18 %. Imajo nežen, blag in nekoliko sladek okus, ki je značilen za ta fižol.

Minimalne zahteve, ki veljajo pred pakiranjem zrnja:

| — | največ 0,1 %, zlomljena zrna, |
| --- | --- |

—

največ 0,1 %, zlomljena zrna,

| — | največ 0,1 %, posušena zrna, |
| --- | --- |

—

največ 0,1 %, posušena zrna,

| — | največ 2 %, bela zrna drugih sort, |
| --- | --- |

—

največ 2 %, bela zrna drugih sort,

| — | največ 1 %, barvasta zrna, |
| --- | --- |

—

največ 1 %, barvasta zrna,

| — | največ 1 %, zrna neenotne barve, |
| --- | --- |

—

največ 1 %, zrna neenotne barve,

| — | največ 0,3 %, deli stebel, strokov, listov, lesa, embalaže in nestrupenih semen plevelov, |
| --- | --- |

—

največ 0,3 %, deli stebel, strokov, listov, lesa, embalaže in nestrupenih semen plevelov,

| — | največ 0,2 %, mineralne nečistoče. |
| --- | --- |

—

največ 0,2 %, mineralne nečistoče.

Skupni delež zrn, ki ne izpolnjujejo navedenih zahtev, ne sme presegati 1,05 %.

Kemijske značilnosti:

| — | skupna vsebnost beljakovin je od 20 do 24 %, |
| --- | --- |

—

skupna vsebnost beljakovin je od 20 do 24 %,

| — | vsebnost surovih maščob je od 1,0 do 2,5 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost surovih maščob je od 1,0 do 2,5 %,

| — | vsebnost surovih vlaken je od 3,3 do 4,8 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost surovih vlaken je od 3,3 do 4,8 %,

| — | vsebnost pepela je od 3,8 do 4,4 %. |
| --- | --- |

—

vsebnost pepela je od 3,8 do 4,4 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Za zagotovitev najvišje kakovosti proizvoda je treba vse proizvodne postopke fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ izvajati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4. To je med drugim potrebno zato, ker so prevladujoči naravni pogoji na tem območju ugodni za gojenje fižola. Poleg tega celoten proizvodni proces temelji na metodah, ki so v tej regiji tradicionalne, pri čemer se večina dela opravlja ročno. Zato so spretnosti in znanja lokalnih proizvajalcev zelo pomembni.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

—

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje gojenja fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ zajema 11 občin v dolini reke Dunajec: Gródek nad Dunajcem (nowosądecko okrožje), Zakliczyn, Wojnicz, Wierzchosławice, Radłów, Wietrzychowice, Tarnów, Pleśna, Żabno (tarnowsko okrožje), Czchów (brzesko okrožje) in Gręboszów (dąbrowsko okrožje) v Malopoljskem vojvodstvu.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Dolino Dunajec je izoblikovala reka Dunajec. Zanjo je značilna raznolika topografija. Nadmorska višina območja se postopno znižuje od občine Gródek nad Dunajcem do občine Wietrzychowice, ki je občina z najnižjo nadmorsko višino v dolini Dunajec. Glavna os pokrajine je široka terasasta dolina, ki se razteza od jugozahoda do severovzhoda. Vijugast kanal reke Dunajec, ki je širok od 50 do 150 m, je delno reguliran in zajezen. Ob njem so pasovi skal, nad katerimi je aluvialna terasa, ki ima jasno oblikovan rob in zavzema večino spodnjega dela doline. Arktične zračne mase se pomikajo južno skozi dolino, tople zračne mase pa severno. V dolini lahko piha tudi fen. Spomladi in jeseni jutranje meglice zmanjšujejo možnosti hitrih temperaturnih sprememb med dnevom in nočjo. Značilna oblika doline Dunajec omogoča tudi dotok toplih zračnih mas spomladi in poleti.

Nasadi fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ so na razmeroma nizki ravni, kar polja varuje pred vetrom. Aluvialna blatna zemlja v nasadih je za te vrste zelo ugodna zaradi primerne vsebnosti mineralov in vrednosti pH ter količine in vzorca padavin med obdobjem rasti. Zemlja na kmetijah v dolini Dunajec vsebuje veliko magnezija (od 12,2 do 15 mg na 100 g zemlje).

Območje Tarnów sredi doline Dunajec je eno najtoplejših na Poljskem. Velika prednost doline Dunajec je, da obdobja, ko povprečna dnevna temperatura doseže določene termalne meje, in sicer > 0, > 5, > 10 in > 15 °C, nastopijo od nekaj do več kot 12 dni prej kot v drugih regijah na Poljskem. Poleg tega so povprečne večletne temperature zraka v Tarnówu za 0,8 °C višje kot v Krakovu, ki je oddaljen približno 90 km.

5.1.1   Človeški dejavniki

Kmetje, ki gojijo fižol „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“, so skozi generacije izpopolnili spretnosti in znanja, ki so nujno potrebni za ustrezno gojenje in obiranje fižola s pravo kakovostjo. Zlasti so pomembni: razmnoževanje semen na kmetovem lastnem gospodarstvu, izbira primernega časa za sejanje, s čimer se preprečijo izgube zaradi zmrzali, priprava zemlje za sejanje, vstavljanje ustreznega števila semen (od 3 do 5) v posamezno odprtino v zemlji, izbira primernih opor in metode, s katero se fižol ovije okoli njih, ter izbira najustreznejšega trenutka za rezanje rastlin, da se fižol posuši pred prvo slano. Le s spretnim izvajanjem celotnega proizvodnega procesa se lahko zagotovi dober in uravnotežen pridelek fižola z zrni visoke kakovosti. Gojenje fižola v glavnem temelji na ročnem delu ter zahteva veliko pozornosti, predanosti in pravočasnega izvajanja vsakega opravila glede na vremenske razmere v zadevnem letu.

5.2   Posebnosti proizvoda

Značilnosti fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ so:

—   vsebnost magnezija (Mg): v povprečju 80 mg/kg višja kot v fižolu zunaj geografskega območja, opredeljenega v točki 4,

—   vsebnost vlage: ne presega 18 %,

—   sladek okus: potrjen z organoleptičnim ocenjevanjem v laboratoriju,

—   struktura in čvrstost: nežna, v ustih topljiva in nekoliko mokasta struktura,

—   debelina lupine: z organoleptičnim ocenjevanjem v laboratoriju določena kot tanka,

—   mehkost lupine: z organoleptičnim ocenjevanjem v laboratoriju določena kot mehka,

—   čas kuhanja: 10 minut manj kot fižol zunaj geografskega območja, opredeljenega v točki 4.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Fižol „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ je proizvod, ki ga je omogočila izključno kombinacija posebnih naravnih dejavnikov (tj. podnebje in prst) ter spretnosti in znanja lokalnih proizvajalcev. Edinstveno kakovost proizvoda zagotavlja le ta kombinacija.

Zaradi visoke vsebnosti magnezija (Mg) v zemlji na območju, na katerem se goji fižol „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“, je višja tudi vsebnost tega elementa v zrnih, kar proizvodu daje značilen sladek okus, če se zrna obirajo ob pravem času.

Plodna aluvialna blatna zemlja in podnebje v dolini Dunajec ugodno vplivata na fižol ter zagotavljata zelo dobre pogoje za njegovo rast in razvoj. Temperature zraka v obdobju rasti nihajo, količina in vzorec padavin pa sta zelo ugodna za ustrezen razvoj fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ in dober pridelek. Neločljiva povezava med temi geografskimi značilnostmi ter spretnostmi in znanji, vključenimi v izbiranje primernega časa za sejanje, pripravljanje zemlje za sejanje, vstavljanje ustreznega števila semen v posamezno odprtino v zemlji ter izbiranje najustreznejšega trenutka za rezanje rastlin, zagotavlja bogat pridelek velikih zrn. Če se rastline porežejo ob pravem času in so dovolj dolgo na svežem zraku, se ob ugodnih podnebnih razmerah območja pridelajo zrna, ki imajo nižjo vsebnost vlage in tanjši ovoj kalčka kot pri fižolu Phaseolus multiflorus s poreklom zunaj doline Dunajec. Ročno sortiranje zrn omogoča, da se ohranjajo strogi standardi kakovosti za zrna fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“.

Zaradi naravnega sušenja zrn, ki ni prisiljeno ali pospešeno, se prostor med celičnimi stenami enakomerno zmanjša brez degradacije celičnih sten. Ta postopek zagotavlja, da imajo zrna fižola „fasola Piękny Jaś z Doliny Dunajca“/„fasola z Doliny Dunajca“ v primerjavi z zrni fižola Phaseolus multiflorus s poreklom zunaj geografskega območja, opredeljenega v točki 4, kratek čas kuhanja, nežno strukturo in čvrstost ter zelo mehek ovoj kalčka.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

http://www.minrol.gov.pl/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-25-pazdziernika-2013-roku2

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Glej opombo 3.

---