# Den Europæiske Unions L 165/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 165 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang26. juni 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 165

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang26. juni 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 600/2008 af 25. juni 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2008 af 25. juni 2008 om beskyttelsesforanstaltninger vedrørende visse fiskevarer importeret fra Gabon og bestemt til konsum (
  1
  ) | 3 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2008 af 25. juni 2008 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008 | 6 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 603/2008 af 25. juni 2008 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden 1. juli 2008-30. juni 2009 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød til forarbejdning, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 412/2008 | 7 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 600/2008 af 25. juni 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2008 af 25. juni 2008 om beskyttelsesforanstaltninger vedrørende visse fiskevarer importeret fra Gabon og bestemt til konsum (
  1
  )

1

3

Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2008 af 25. juni 2008 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008

6

Kommissionens forordning (EF) nr. 603/2008 af 25. juni 2008 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden 1. juli 2008-30. juni 2009 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød til forarbejdning, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 412/2008

7

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2008/486/EF |
| | * | Rådets afgørelse af 23. juni 2008 om udnævnelse af halvdelen af medlemmerne af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets bestyrelse | 8 |
| | | AFTALER |
| | | Rådet |
| | * | Meddelelse om dato for ikrafttræden af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kiribati | 10 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød | 11 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2008/486/EF

*

Rådets afgørelse af 23. juni 2008 om udnævnelse af halvdelen af medlemmerne af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets bestyrelse

8

AFTALER

Rådet

*

Meddelelse om dato for ikrafttræden af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kiribati

10

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

11

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | * | Rådets fælles aktion 2008/487/FUSP af 23. juni 2008 til støtte for universaliseringen og gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi | 41 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

*

Rådets fælles aktion 2008/487/FUSP af 23. juni 2008 til støtte for universaliseringen og gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 600/2008

af 25. juni 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (1), særlig artikel 138, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 26. juni 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 25. juni 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 60,9 |
| MK | 34,1 |
| TR | 59,6 |
| ZZ | 51,5 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 22,9 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 158,4 |
| 0805 50 10 | AR | 103,2 |
| TR | 135,6 |
| US | 85,8 |
| ZA | 154,5 |
| ZZ | 119,8 |
| 0808 10 80 | AR | 87,3 |
| BR | 79,0 |
| CL | 90,0 |
| CN | 73,8 |
| NZ | 121,7 |
| US | 94,9 |
| UY | 88,3 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | IL | 121,6 |
| TR | 194,6 |
| ZZ | 158,1 |
| 0809 20 95 | TR | 365,3 |
| US | 353,8 |
| ZZ | 359,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | IL | 144,8 |
| US | 245,1 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 40 05 | IL | 157,7 |
| TR | 131,9 |
| ZZ | 144,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

60,9

MK

34,1

TR

59,6

ZZ

51,5

0707 00 05

JO

156,8

MK

22,9

TR

83,4

ZZ

87,7

0709 90 70

JO

216,7

TR

100,0

ZZ

158,4

0805 50 10

AR

103,2

TR

135,6

US

85,8

ZA

154,5

ZZ

119,8

0808 10 80

AR

87,3

BR

79,0

CL

90,0

CN

73,8

NZ

121,7

US

94,9

UY

88,3

ZA

90,6

ZZ

90,7

0809 10 00

IL

121,6

TR

194,6

ZZ

158,1

0809 20 95

TR

365,3

US

353,8

ZZ

359,6

0809 30 10, 0809 30 90

IL

144,8

US

245,1

ZZ

195,0

0809 40 05

IL

157,7

TR

131,9

ZZ

144,8

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 601/2008

af 25. juni 2008

om beskyttelsesforanstaltninger vedrørende visse fiskevarer importeret fra Gabon og bestemt til konsum

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 178/2002 skal der træffes alle nødvendige foranstaltninger, hvis det er åbenbart, at fødevarer importeret fra et tredjeland må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, og at denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af den eller de berørte medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 178/2002 skal der træffes alle nødvendige foranstaltninger, hvis det er åbenbart, at fødevarer importeret fra et tredjeland må formodes at udgøre en alvorlig risiko for menneskers sundhed, dyresundheden eller miljøet, og at denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af den eller de berørte medlemsstater.

| (2) | Ved en EF-inspektion i Gabon i 2007 blev der påvist alvorlige mangler med hensyn til visse fiskevarer bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab. Der blev konstateret alvorlige mangler navnlig i forbindelse med de gabonesiske myndigheders kapacitet til at træffe korrigerende foranstaltninger, når der forekommer et højt indhold af tungmetaller og sulfitter. |
| --- | --- |

(2)

Ved en EF-inspektion i Gabon i 2007 blev der påvist alvorlige mangler med hensyn til visse fiskevarer bestemt til eksport til Det Europæiske Fællesskab. Der blev konstateret alvorlige mangler navnlig i forbindelse med de gabonesiske myndigheders kapacitet til at træffe korrigerende foranstaltninger, når der forekommer et højt indhold af tungmetaller og sulfitter.

| (3) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for tungmetaller i visse fiskevarer. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for tungmetaller i visse fiskevarer.

| (4) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (3) er der fastsat grænseværdier for sulfitter i visse fiskevarer. |
| --- | --- |

(4)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (3) er der fastsat grænseværdier for sulfitter i visse fiskevarer.

| (5) | Medlemsstaterne bør derfor foretage den nødvendige kontrol af visse fiskevarer fra Gabon ved ankomsten til Fællesskabets grænse for at sikre overholdelsen af forordning (EF) nr. 1881/2006 og direktiv 95/2/EF for så vidt angår henholdsvis tungmetaller og sulfitter. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne bør derfor foretage den nødvendige kontrol af visse fiskevarer fra Gabon ved ankomsten til Fællesskabets grænse for at sikre overholdelsen af forordning (EF) nr. 1881/2006 og direktiv 95/2/EF for så vidt angår henholdsvis tungmetaller og sulfitter.

| (6) | Medlemsstaterne skal anvende passende prøveudtagningsplaner og analysemetoder til disse kontroller. Med hensyn til prøveudtagning og analyse vedrørende tungmetaller anvendes Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 (4). |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne skal anvende passende prøveudtagningsplaner og analysemetoder til disse kontroller. Med hensyn til prøveudtagning og analyse vedrørende tungmetaller anvendes Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 (4).

| (7) | Ved forordning (EF) nr. 178/2002 oprettedes systemet for hurtig varsling om fødevarer og foder, der bør anvendes til gensidig underretning som foreskrevet i artikel 22, stk. 2, i Rådets direktiv 97/78/EF (5). Desuden bør medlemsstaterne holde Kommissionen orienteret via periodiske rapporter med alle analyseresultater fra den offentlige kontrol, der er gennemført for sendinger af de fiskevarer fra Gabon, der er omfattet af nærværende forordning. |
| --- | --- |

(7)

Ved forordning (EF) nr. 178/2002 oprettedes systemet for hurtig varsling om fødevarer og foder, der bør anvendes til gensidig underretning som foreskrevet i artikel 22, stk. 2, i Rådets direktiv 97/78/EF (5). Desuden bør medlemsstaterne holde Kommissionen orienteret via periodiske rapporter med alle analyseresultater fra den offentlige kontrol, der er gennemført for sendinger af de fiskevarer fra Gabon, der er omfattet af nærværende forordning.

| (8) | Denne forordning bør tages op til revision på baggrund af de gabonesiske kompetente myndigheders garantier og på grundlag af resultaterne af medlemsstaternes undersøgelser. Det kan blive nødvendigt for Kommissionen at foretage en ny inspektion for at efterprøve de garantier, der er givet. |
| --- | --- |

(8)

Denne forordning bør tages op til revision på baggrund af de gabonesiske kompetente myndigheders garantier og på grundlag af resultaterne af medlemsstaternes undersøgelser. Det kan blive nødvendigt for Kommissionen at foretage en ny inspektion for at efterprøve de garantier, der er givet.

| (9) | Alle udgifter i forbindelse med anvendelsen af denne forordning afholdes af afsenderen, modtageren eller disses repræsentanter. |
| --- | --- |

(9)

Alle udgifter i forbindelse med anvendelsen af denne forordning afholdes af afsenderen, modtageren eller disses repræsentanter.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Denne forordning finder anvendelse på fiskevarer fra Gabon, der er bestemt til konsum, og som er omfattet af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår tungmetaller, og direktiv 95/2/EF for så vidt angår sulfitter.

Artikel 2

1.   Ved anvendelse af passende prøveudtagningsplaner og analysemetoder sikrer medlemsstaterne, at alle sendinger af produkter, der er omfattet af artikel 1, underkastes de fornødne test for at sikre, at de pågældende produkter overholder bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår tungmetaller, og direktiv 95/2/EF for så vidt angår sulfitter. Prøveudtagning og analyse vedrørende tungmetaller gennemføres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 333/2007.

2.   Medlemsstaterne sender hver tredje måned Kommissionen en rapport med alle analyseresultater fra den offentlige kontrol af sendinger af produkter omfattet af artikel 1. Rapporten indsendes i den måned, der følger efter hvert kvartal (april, juli, oktober og januar).

3.   Det fælles indberetningsformat, der er fastsat i bilaget til denne forordning, anvendes.

Artikel 3

Medlemsstaterne tillader ikke import af varer omhandlet i artikel 1, der viser sig ikke at være i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 1.

Artikel 4

Alle udgifter i forbindelse med anvendelsen af denne forordning afholdes af afsenderen, modtageren eller disses repræsentanter.

Artikel 5

Denne beslutning tages op til revision på grundlag af de gabonesiske kompetente myndigheders garantier og resultaterne af de test, som er omhandlet i artikel 2. Det kan blive nødvendigt for Kommissionen at foretage en ny inspektion for at efterprøve de garantier, der er givet.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 202/2008 (EUT L 60 af 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5. Ændret ved forordning (EF) nr. 1126/2007 (EUT L 255 af 29.9.2007, s. 14).

2

(3)  EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1. Ændret ved direktiv 2006/52/EF (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 10).

3

(4)  EUT L 88 af 29.3.2007, s. 29.

4

(5)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9. Senest ændret ved direktiv 2006/104/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 352).

5

---

BILAG

Fælles rapporteringsformat, jf. artikel 2, stk. 3

Resultater af kontrol af visse fiskevarer fra Gabon for så vidt angår tungmetaller og sulfitter

Indberettende land:

År:

Kvartal:

| Type fiskevarer | Prøvekode | Analysedato
  [dd/mm/åååå] | Analyseret stof [f.eks. Pb, Cd, Hg, sulfit] (1) | Resultat
  [mg/kg] (2) | Måleusikkerhed
  (kun for tungmetaller)
  [x ± U] (3) | Overholder bestemmelserne
  [Ja/Nej] | Detektionsgrænse
  (kun for tungmetaller)
  [mg/kg] | Bestemmelsesgrænse
  (kun for tungmetaller)
  [mg/kg] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Type fiskevarer

Prøvekode

Analysedato

[dd/mm/åååå]

Analyseret stof [f.eks. Pb, Cd, Hg, sulfit] (1)

Resultat

[mg/kg] (2)

Måleusikkerhed

(kun for tungmetaller)

[x ± U] (3)

Overholder bestemmelserne

[Ja/Nej]

Detektionsgrænse

(kun for tungmetaller)

[mg/kg]

Bestemmelsesgrænse

(kun for tungmetaller)

[mg/kg]

---

(1)  En analyt pr. linje.

(2)  For sulfitter indberettes resultatet som SO2.

(3)  Jf. forordning (EF) nr. 333/2007.

---

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 602/2008

af 25. juni 2008

om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fastlæggelse af fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 af 19. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset kød af hornkvæg henhørende under KN-kode 0202 og varer henhørende under KN-kode 0206 29 91 (3) er der åbnet et toldkontingent for import af oksekødsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 af 19. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset kød af hornkvæg henhørende under KN-kode 0202 og varer henhørende under KN-kode 0206 29 91 (3) er der åbnet et toldkontingent for import af oksekødsprodukter.

| (2) | De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder — |
| --- | --- |

(2)

De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet inden for rammerne af kontingent 09.4003 for perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009, jf. forordning (EF) nr. 431/2008, fastsættes der en tildelingskoefficient på 20,564162 %.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 26. juni 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2). Med virkning fra den 1. juli 2008 erstattes forordning (EF) nr. 1254/1999 af forordning (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13. Ændret ved forordning (EF) nr. 289/2007 (EUT L 78 af 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 130 af 20.5.2007, s. 3.

3

---

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/7

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 603/2008

af 25. juni 2008

om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden 1. juli 2008-30. juni 2009 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød til forarbejdning, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 412/2008

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 412/2008 af 8. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset oksekød til forarbejdning (3) åbnes der toldkontingenter for import af oksekødsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 412/2008 af 8. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset oksekød til forarbejdning (3) åbnes der toldkontingenter for import af oksekødsprodukter.

| (2) | De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden 1. juli 2008-30. juni 2009, overstiger de disponible mængder til rettigheder under kontingentet med løbenummer 09.4057. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om — |
| --- | --- |

(2)

De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden 1. juli 2008-30. juni 2009, overstiger de disponible mængder til rettigheder under kontingentet med løbenummer 09.4057. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet for perioden 1. juli 2008-30. juni 2009 i henhold til forordning (EF) nr. 412/2008, multipliceres med en tildelingskoefficient på 9,748767 % for rettighederne under kontingentet med løbenummer 09.4057.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 26. juni 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2). Med virkning fra den 1. juli 2008 erstattes forordning (EF) nr. 1254/1999 af forordning (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13. Ændret ved forordning (EF) nr. 289/2007 (EUT L 78 af 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EFT L 125 af 9.5.2008, s. 7.

3

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/8

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 23. juni 2008

om udnævnelse af halvdelen af medlemmerne af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets bestyrelse

(2008/486/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 25, stk. 1,

under henvisning til den liste over kandidater, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber har forelagt Rådet,

under henvisninger til Europa-Parlamentets synspunkter, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er afgørende, at det sikres, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er uafhængig, at den besidder en høj videnskabelig standard, samt at den er åben og effektiv. Samarbejde med medlemsstaterne er også uomgængelig nødvendigt. |
| --- | --- |

(1)

Det er afgørende, at det sikres, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er uafhængig, at den besidder en høj videnskabelig standard, samt at den er åben og effektiv. Samarbejde med medlemsstaterne er også uomgængelig nødvendigt.

| (2) | For halvdelen af medlemmerne af autoritetens bestyrelse vil deres mandatperiode udløbe den 30. juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

For halvdelen af medlemmerne af autoritetens bestyrelse vil deres mandatperiode udløbe den 30. juni 2008.

| (3) | Kandidaturerne er blevet gennemgået med henblik på at udnævne syv nye medlemmer af bestyrelsen på grundlag af dokumentation fra Kommissionen og i lyset af Europa-Parlamentets synspunkter. Målet er at sikre det højest mulige kompetenceniveau, en bred vifte af relevant ekspertise, f.eks. i ledelse og offentlig forvaltning, og den størst mulige geografiske spredning i EU. |
| --- | --- |

(3)

Kandidaturerne er blevet gennemgået med henblik på at udnævne syv nye medlemmer af bestyrelsen på grundlag af dokumentation fra Kommissionen og i lyset af Europa-Parlamentets synspunkter. Målet er at sikre det højest mulige kompetenceniveau, en bred vifte af relevant ekspertise, f.eks. i ledelse og offentlig forvaltning, og den størst mulige geografiske spredning i EU.

| (4) | Tre af disse medlemmer skal have baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevarekæden — |
| --- | --- |

(4)

Tre af disse medlemmer skal have baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevarekæden —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende udnævnes til medlemmer af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets bestyrelse for perioden 1. juli 2008 til 30. juni 2012:

| — | Davies, Sue (2) |
| --- | --- |

—

Davies, Sue (2)

| — | Facelli, Piergiuseppe |
| --- | --- |

—

Facelli, Piergiuseppe

| — | Horst, Matthias (2) |
| --- | --- |

—

Horst, Matthias (2)

| — | Pogačnik, Milan |
| --- | --- |

—

Pogačnik, Milan

| — | Ruprich, Jiři |
| --- | --- |

—

Ruprich, Jiři

| — | Turunen, Sinikka (2) |
| --- | --- |

—

Turunen, Sinikka (2)

| — | Url, Bernhard. |
| --- | --- |

—

Url, Bernhard.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 23. juni 2008.

På Rådets vegne

I. JARC

Formand

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 202/2008 (EUT L 60 af 5.3.2008, s. 17).

1

(2)  Medlem med baggrund i organisationer, der repræsenterer forbrugere og andre interesser i fødevarekæden.

2

---

AFTALER

Rådet

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/10

---

Meddelelse om dato for ikrafttræden af fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Kiribati

Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Kiribati gav henholdsvis den 15. november 2007 og den 29. april 2008 hinanden meddelelse om, at de nødvendige procedurer i forbindelse med aftalens ikrafttræden var afsluttet (1).

Aftalen trådte derfor i kraft den 29. april 2008 i overensstemmelse med dens artikel 18.

---

(1)  EUT L 205 af 7.8.2007, s. 3.

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/11

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE’s statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 3 til ændringsserie 03 — ikrafttrædelsesdato: 23. marts 2000

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ finder anvendelse på styreapparater i motorkøretøjer i klasse M1 og køretøjer i klasse N1 med største tilladte masse under 1 500 kg, hvad angår beskyttelsen af føreren ved et frontalsammenstød.

1.2.   På begæring af fabrikanten kan andre køretøjer end de i punkt 1.1 nævnte, godkendes efter dette regulativ.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 2.1. | »godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød; |
| --- | --- |

2.1.

»godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød;

| 2.2. | »køretøjstype«, en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:






  2.2.1. | For køretøjer, der fremdrives af en forbrændingsmotor:






  2.2.1.1. | opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

»køretøjstype«, en klasse af køretøjer, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

2.2.1.

For køretøjer, der fremdrives af en forbrændingsmotor:

2.2.1.1.

opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning;

| 2.2.1.2. | køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor; |
| --- | --- |

2.2.1.2.

køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor;

| 2.2.2. | For køretøjer, der fremdrives af en elektromotor:






  2.2.2.1. | køretøjets dimensioner, masse, opbygning, form og materialer, placeringen af fremdrivningssystemets komponenter, placering af batteriet eller fremdrivningsbatteriets dele. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

For køretøjer, der fremdrives af en elektromotor:

2.2.2.1.

køretøjets dimensioner, masse, opbygning, form og materialer, placeringen af fremdrivningssystemets komponenter, placering af batteriet eller fremdrivningsbatteriets dele.

| 2.2.2.2. | køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor;

| 2.3. | »godkendelse af en betjeningsindretning for styretøj«, typegodkendelse af en betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styretøjet ved sammenstød; |
| --- | --- |

2.3.

»godkendelse af en betjeningsindretning for styretøj«, typegodkendelse af en betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styretøjet ved sammenstød;

| 2.4. | »type betjeningsindretning for styretøj«, en kategori af betjeningsindretninger for styretøj, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:






  2.4.1. | opbygning, dimensioner, form og materialer; |
| --- | --- | --- |

2.4.

»type betjeningsindretning for styretøj«, en kategori af betjeningsindretninger for styretøj, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

2.4.1.

opbygning, dimensioner, form og materialer;

| 2.5. | »styretøjets betjeningsindretning«, den styreanordning — sædvanligvis rattet — der betjenes af føreren; |
| --- | --- |

2.5.

»styretøjets betjeningsindretning«, den styreanordning — sædvanligvis rattet — der betjenes af føreren;

| 2.6. | »universal-betjeningsindretning for styretøj«, en betjeningsindretning, som kan monteres på mere end én godkendt køretøjstype, og for hvilken det gælder, at forskelle i betjeningsindretningens fastgøring til ratsøjlen ikke er af betydning for betjeningsindretningens opførsel ved et sammenstød; |
| --- | --- |

2.6.

»universal-betjeningsindretning for styretøj«, en betjeningsindretning, som kan monteres på mere end én godkendt køretøjstype, og for hvilken det gælder, at forskelle i betjeningsindretningens fastgøring til ratsøjlen ikke er af betydning for betjeningsindretningens opførsel ved et sammenstød;

| 2.7. | »Airbag«, en pose af blødt materiale, som er konstrueret til fyldning med gas under tryk og:






  2.7.1. | er konstrueret til at beskytte køretøjets fører mod styretøjets betjeningsindretning ved et sammenstød; |
| --- | --- | --- |

2.7.

»Airbag«, en pose af blødt materiale, som er konstrueret til fyldning med gas under tryk og:

2.7.1.

er konstrueret til at beskytte køretøjets fører mod styretøjets betjeningsindretning ved et sammenstød;

| 2.7.2. | oppustes ved hjælp af en anordning, som aktiveres i tilfælde af et sammenstød; |
| --- | --- |

2.7.2.

oppustes ved hjælp af en anordning, som aktiveres i tilfælde af et sammenstød;

| 2.8. | »ratkrans«, for styring med rat, den omtrent cirkulære ydre ring, som føreren under kørslen normalt holder om for at styre; |
| --- | --- |

2.8.

»ratkrans«, for styring med rat, den omtrent cirkulære ydre ring, som føreren under kørslen normalt holder om for at styre;

| 2.9. | »ratege«, en stang, som forbinder ratkransen med navet; |
| --- | --- |

2.9.

»ratege«, en stang, som forbinder ratkransen med navet;

| 2.10. | »nav«, den del af styretøjets betjeningsindretning, sædvanligvis i centrum, som:






  2.10.1. | forbinder styretøjets betjeningsindretning med styreakslen, |
| --- | --- | --- |

2.10.

»nav«, den del af styretøjets betjeningsindretning, sædvanligvis i centrum, som:

2.10.1.

forbinder styretøjets betjeningsindretning med styreakslen,

| 2.10.2. | overfører drejningsmomentet fra styretøjets betjeningsindretning til styreakslen; |
| --- | --- |

2.10.2.

overfører drejningsmomentet fra styretøjets betjeningsindretning til styreakslen;

| 2.11. | »centrum af betjeningsindretningens nav«, det punkt af navets overflade, som ligger på styreakslens midterlinie; |
| --- | --- |

2.11.

»centrum af betjeningsindretningens nav«, det punkt af navets overflade, som ligger på styreakslens midterlinie;

| 2.12. | »betjeningsindretningens plan«, for styring med rat, det plan, som opdeler ratkransen ligeligt mellem føreren og køretøjets forparti; |
| --- | --- |

2.12.

»betjeningsindretningens plan«, for styring med rat, det plan, som opdeler ratkransen ligeligt mellem føreren og køretøjets forparti;

| 2.13. | »styreaksel«, den komponent, der overfører drejningsmomentet, som udøves på styretøjets betjeningsindretning, til styreudvekslingen; |
| --- | --- |

2.13.

»styreaksel«, den komponent, der overfører drejningsmomentet, som udøves på styretøjets betjeningsindretning, til styreudvekslingen;

| 2.14. | »ratsøjle«, kappen, som omgiver styreakslen; |
| --- | --- |

2.14.

»ratsøjle«, kappen, som omgiver styreakslen;

| 2.15. | »styreapparat«, anordningen bestående af styretøjets betjeningsindretning, ratsøjlen, anordningens hjælpeudstyr, styreakslen, styrehuset og alle andre komponenter såsom dem, der er beregnet til at medvirke til energioptagelse i tilfælde af stød mod styretøjets betjeningsindretning; |
| --- | --- |

2.15.

»styreapparat«, anordningen bestående af styretøjets betjeningsindretning, ratsøjlen, anordningens hjælpeudstyr, styreakslen, styrehuset og alle andre komponenter såsom dem, der er beregnet til at medvirke til energioptagelse i tilfælde af stød mod styretøjets betjeningsindretning;

| 2.16. | »passagerkabine«, rummet, hvori personer opholder sig under kørslen, begrænset af loft, gulv, sidevægge, døre, udvendige ruder, forplade samt det plan, som dannes af støtten for bagsædets ryglæn samt, på elektrisk drevne køretøjer, om nødvendigt skillevæggene for de(n) bakke(r), der indeholder fremdrivningsbatteriets monoblokke; |
| --- | --- |

2.16.

»passagerkabine«, rummet, hvori personer opholder sig under kørslen, begrænset af loft, gulv, sidevægge, døre, udvendige ruder, forplade samt det plan, som dannes af støtten for bagsædets ryglæn samt, på elektrisk drevne køretøjer, om nødvendigt skillevæggene for de(n) bakke(r), der indeholder fremdrivningsbatteriets monoblokke;

| 2.17. | »stødklods«, en stiv, halvkugleformet figur af form som et hoved, 165 mm i diameter og i øvrigt svarende til beskrivelsen i punkt 3 i bilag 5 til dette regulativ; |
| --- | --- |

2.17.

»stødklods«, en stiv, halvkugleformet figur af form som et hoved, 165 mm i diameter og i øvrigt svarende til beskrivelsen i punkt 3 i bilag 5 til dette regulativ;

| 2.18. | »køretøjets masse i køreklar stand uden fører«, masse af køretøjet i køreklar stand, uden personer og last, men med brændstof, kølemiddel, smøremiddel, værktøj og reservehjul, hvis disse leveres som standardudstyr af køretøjets fabrikant, samt, for eldrevne køretøjer, batteribakke(r) med fremdrivningsbatteriets monoblokke. |
| --- | --- |

2.18.

»køretøjets masse i køreklar stand uden fører«, masse af køretøjet i køreklar stand, uden personer og last, men med brændstof, kølemiddel, smøremiddel, værktøj og reservehjul, hvis disse leveres som standardudstyr af køretøjets fabrikant, samt, for eldrevne køretøjer, batteribakke(r) med fremdrivningsbatteriets monoblokke.

| 2.19. | »monoblok«, den mindste enhed af den elektriske energikilde til fremdrift af køretøjet, |
| --- | --- |

2.19.

»monoblok«, den mindste enhed af den elektriske energikilde til fremdrift af køretøjet,

| 2.20. | »fremdrivningsbatteri«, den enhed af blokke, der udgør den elektriske energikilde; |
| --- | --- |

2.20.

»fremdrivningsbatteri«, den enhed af blokke, der udgør den elektriske energikilde;

| 2.21. | »fremdriftsbatteriets bakke«, den bakke, der indeholder en eller flere monoblokke; et køretøj kan have ingen, en eller flere bakker; |
| --- | --- |

2.21.

»fremdriftsbatteriets bakke«, den bakke, der indeholder en eller flere monoblokke; et køretøj kan have ingen, en eller flere bakker;

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Køretøjstype

3.1.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreanordningen under sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.1.2.   Ansøgningen ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

| 3.1.2.1. | detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opbygning, dimensioner, form og materialer af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opbygning, dimensioner, form og materialer af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning;

| 3.1.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgørelse til køretøjets chassis og karrosseri; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgørelse til køretøjets chassis og karrosseri;

| 3.1.2.3. | en teknisk beskrivelse af styreapparatet |
| --- | --- |

3.1.2.3.

en teknisk beskrivelse af styreapparatet

| 3.1.2.4. | angivelse af køretøjets masse i køreklar stand uden fører; |
| --- | --- |

3.1.2.4.

angivelse af køretøjets masse i køreklar stand uden fører;

| 3.1.2.5. | i påkommende tilfælde, dokumentation for, at styretøjets betjeningsindretning er godkendt i overensstemmelse med punkt 5.2 i regulativet; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

i påkommende tilfælde, dokumentation for, at styretøjets betjeningsindretning er godkendt i overensstemmelse med punkt 5.2 i regulativet;

| 3.1.2.6. | hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.1.2 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01, dokumentation for at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2 nedenfor; |
| --- | --- |

3.1.2.6.

hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.1.2 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01, dokumentation for at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2 nedenfor;

| 3.1.2.7. | hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01. |
| --- | --- |

3.1.2.7.

hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.

3.1.3.   Følgende skal fremstilles for den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen:

| 3.1.3.1. | et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, med henblik på prøvningen i pkt. 5.1 nedenfor; |
| --- | --- |

3.1.3.1.

et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, med henblik på prøvningen i pkt. 5.1 nedenfor;

| 3.1.3.2. | efter fabrikantens valg, med den tekniske tjenestes godkendelse, enten et yderligere køretøj eller de af køretøjets dele, som er væsentlige for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

efter fabrikantens valg, med den tekniske tjenestes godkendelse, enten et yderligere køretøj eller de af køretøjets dele, som er væsentlige for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor.

| 3.1.3.3. | Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.2.   Type betjeningsindretning for styretøj

3.2.1.   Ansøgning om godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreanordningen under sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.2.   Ansøgningen skal ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende:

| 3.2.2.1. | detaljeret beskrivelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj hvad angår betjeningsindretningens konstruktion, dimensioner og materialer; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

detaljeret beskrivelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj hvad angår betjeningsindretningens konstruktion, dimensioner og materialer;

| 3.2.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgøring til køretøjets chassis og karrosseri; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgøring til køretøjets chassis og karrosseri;

| 3.2.2.3. | hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for, at betjeningsindretningen for styretøj er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for, at betjeningsindretningen for styretøj er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.

3.2.3.   Til brug for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor indleveres følgende til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: et prøveeksemplar af den ansøgte type betjeningsindretning for styretøj samt, efter fabrikantens skøn og med den tekniske tjenestes samtykke, de køretøjsdele, der af fabrikanten anses for væsentlige for prøvningen.

4.   GODKENDELSE

4.1.   En attest, svarende til modellen i punkt 4.1.1 eller 4.2.2, skal vedhæftes typegodkendelsesattesten:

| 4.1.1. | for de i punkt 3.1 nævnte ansøgninger: bilag 1A; |
| --- | --- |

4.1.1.

for de i punkt 3.1 nævnte ansøgninger: bilag 1A;

| 4.1.2. | for de i punkt 3.2 nævnte ansøgninger: bilag 1B. |
| --- | --- |

4.1.2.

for de i punkt 3.2 nævnte ansøgninger: bilag 1B.

4.2.   Køretøjstype

4.2.1.   Når det køretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af køretøjstypen.

4.2.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03. der er trådt i kraft den 24. august 1993) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsestidspunktet. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til samme type køretøj, som er udstyret med en anden type styreapparat, eller til en anden køretøjstype som defineret i punkt 2.2 ovenfor.

4.2.3.   Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A til dette regulativ.

4.2.4.   Hvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 4.2.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1); |
| --- | --- |

4.2.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1);

| 4.2.4.2. | til højre for den i punkt 4.2.4.1 foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

til højre for den i punkt 4.2.4.1 foreskrevne cirkel, nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og godkendelsesnummeret.

4.2.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som efter et eller flere af regulativerne i bilaget til overenskomsten er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol.

4.2.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.

4.2.7.   Godkendelsesmærket skal påføres i nærheden af eller på køretøjets fabrikationsplade.

4.3.   Typen af styretøjets betjeningsindretning

4.3.1.   Når den betjeningsindretning for styretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj. Dette gælder kun for betjeningsindretninger for styretøj uden airbag.

4.3.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (p.t. 03, svarende til ændringsserie 03. der er trådt i kraft den 24. august 1993) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af Regulativet på godkendelsestidspunktet. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til en anden type betjeningsindretning som defineret i punkt 2.4 ovenfor.

4.3.3.   Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1B til dette regulativ.

4.3.4.   Hver betjeningsindretning for styretøj, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type betjeningsindretning, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

| 4.3.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2); |
| --- | --- |

4.3.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2);

| 4.3.4.2. | godkendelsesnummeret, placeret under cirklen. |
| --- | --- |

4.3.4.2.

godkendelsesnummeret, placeret under cirklen.

| 4.3.4.3. | for godkendelse i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, symbolet R94-01. |
| --- | --- |

4.3.4.3.

for godkendelse i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, symbolet R94-01.

4.3.5.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og uudsletteligt.

4.4.   I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets sammensætning.

5.   FORSKRIFTER

5.1.   Ved en sammenstødsprøvning med ubelæsset køretøj i køreklar tilstand uden dukke mod en barriere med en hastighed på 48,3 km/h må den øverste del af ratsøjlen og -akslen ikke forskydes mere end 12,7 cm vandret bagud og parallelt med køretøjets længdeakse, og ikke mere end 12,7 cm opad, idet begge forskydninger regnes i forhold til et punkt på køretøjet, som ikke påvirkes af sammenstødet (3).

5.1.1.   For køretøjer, der fremdrives af en elektromotor, skal den i punkt 5.1 foreskrevne sammenstødsprøvning udføres med fremdrivningsbatteriets hovedkontakt i tilsluttet stilling. Derudover skal følgende krav være opfyldt under og efter prøvningen.

5.1.1.1.   Monoblokkene skal forblive fastgjort på deres pladser.

5.1.1.2.   Indsivning af elektrolytvæske i passagerkabinen må ikke forekomme; begrænset udsivning ud af køretøjet kan dog godtages, forudsat at udsivningen inden for den første time efter prøvningen ikke er over syv procent af den samlede elektrolytbeholdning i fremdrivningsbatteriet.

5.1.2.   Forskrifterne i punkt 5.1 ovenfor anses for opfyldt, hvis køretøjet, der er udstyret med det pågældende styreapparat, overholder forskrifterne i punkt 5.2.2 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.

5.2.   Når styretøjets betjeningsindretning rammes af en torsoblok, der slynges mod den med en relativ hastighed på 24,1 km/h, må den kraft, som betjeningsindretningen udøver på torsoblokken, ikke overstige 1 111 daN.

5.2.1.   Har styretøjets betjeningsapparat ratairbag, anses forskrifterne i punkt 5.2 ovenfor for opfyldt, hvis køretøjet, monteret med det pågældende styreapparat, overholder forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94, ændringsserie 01.

5.3.   Når styretøjets betjeningsindretning rammes af en stødklods, der slynges mod den med en relativ hastighed på 24,1 km/h efter fremgangsmåden i bilag 5, må stødklodsens deceleration ikke overstige 80 g i mere end sammenlagt 3 millisekunder. Decelerationen skal altid være mindre end 120 g med kanalfrekvens klasse 600 Hz.

5.4.   Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at:

| 5.4.1. | Før slagprøven i punkt 5.2 og 5.3 ovenfor må ingen del af betjeningsindretningens overflade, som er rettet mod føreren og kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, have ujævnheder eller skarpe kanter med krumningsradius mindre end 2,5 mm.






  5.4.1.1. | Efter udførelse af enhver af slagprøverne i punkt 5.1 og 5.3 må den mod føreren rettede del af styretøjets betjeningsindretning ikke have skarpe kanter eller farlige fremspring, der kan øge skadesrisiko eller -omfang for føreren. Der ses bort fra små revner eller brud i overfladen.






  5.4.1.1.1. | For fremspring, der består af eftergiveligt materiale eller har Shore A hårdhed under 50, og som er monteret på stift underlag, finder forskriften i punkt 5.4.1.1 kun anvendelse på det pågældende stive underlag. |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.1.

Før slagprøven i punkt 5.2 og 5.3 ovenfor må ingen del af betjeningsindretningens overflade, som er rettet mod føreren og kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, have ujævnheder eller skarpe kanter med krumningsradius mindre end 2,5 mm.

5.4.1.1.

Efter udførelse af enhver af slagprøverne i punkt 5.1 og 5.3 må den mod føreren rettede del af styretøjets betjeningsindretning ikke have skarpe kanter eller farlige fremspring, der kan øge skadesrisiko eller -omfang for føreren. Der ses bort fra små revner eller brud i overfladen.

5.4.1.1.1.

For fremspring, der består af eftergiveligt materiale eller har Shore A hårdhed under 50, og som er monteret på stift underlag, finder forskriften i punkt 5.4.1.1 kun anvendelse på det pågældende stive underlag.

| 5.4.2. | Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at ingen komponenter eller tilbehør, herunder hornets betjeningsindretning og monteringsdele, kan gribe fat i førerens tøj eller smykker under normale betjeningsbevægelser. |
| --- | --- |

5.4.2.

Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at ingen komponenter eller tilbehør, herunder hornets betjeningsindretning og monteringsdele, kan gribe fat i førerens tøj eller smykker under normale betjeningsbevægelser.

| 5.4.3. | Når betjeningsindretninger for styretøj ikke er bestemt som originaludstyr, skal de holde prøvningskravene i bilag 4, punkt 2.1.3, og bilag 5, punkt 2.3. |
| --- | --- |

5.4.3.

Når betjeningsindretninger for styretøj ikke er bestemt som originaludstyr, skal de holde prøvningskravene i bilag 4, punkt 2.1.3, og bilag 5, punkt 2.3.

| 5.4.4. | For »universal-betjeningsindretninger for styretøj« skal kravene være opfyldt for:






  5.4.4.1. | hele ratakslens vinkelområde, idet prøverne udføres i det mindste ved den største og den mindste ratakselvinkel for de køretøjstyper, betjeningsindretningerne er bestemt for, |
| --- | --- | --- |

5.4.4.

For »universal-betjeningsindretninger for styretøj« skal kravene være opfyldt for:

5.4.4.1.

hele ratakslens vinkelområde, idet prøverne udføres i det mindste ved den største og den mindste ratakselvinkel for de køretøjstyper, betjeningsindretningerne er bestemt for,

| 5.4.4.2. | hele det mulige område for placering af stødklods og torsoblok i forhold til styretøjets betjeningsindretning, idet prøvningen udføres i det mindste ved gennemsnitsplaceringen for de godkendte køretøjstyper, betjeningsindretningen er bestemt til. Benyttes rataksel, skal denne være af en type svarende til det mest ugunstige tilfælde. |
| --- | --- |

5.4.4.2.

hele det mulige område for placering af stødklods og torsoblok i forhold til styretøjets betjeningsindretning, idet prøvningen udføres i det mindste ved gennemsnitsplaceringen for de godkendte køretøjstyper, betjeningsindretningen er bestemt til. Benyttes rataksel, skal denne være af en type svarende til det mest ugunstige tilfælde.

| 5.4.5. | Såfremt der bruges tilpasningsdele for at anvende en enkelt type betjeningsindretning til en række styreaksler, og det kan påvises, at systemets energiabsorptionsforhold er uændrede ved brug af sådanne tilpasningsdele, kan det godtages, at alle prøvningerne udføres med en enkelt type tilpasningsdele. |
| --- | --- |

5.4.5.

Såfremt der bruges tilpasningsdele for at anvende en enkelt type betjeningsindretning til en række styreaksler, og det kan påvises, at systemets energiabsorptionsforhold er uændrede ved brug af sådanne tilpasningsdele, kan det godtages, at alle prøvningerne udføres med en enkelt type tilpasningsdele.

6.   PRØVNINGER

6.1.   Opfyldelsen af kravene i punkt 5 ovenfor skal kontrolleres ved brug af de i bilag 3, 4 og 5 til dette regulativ fastlagte metoder. Alle målinger udføres på grundlag af ISO 6487-1987.

6.2.   Brug af andre prøvninger kan dog tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. I så fald skal godkendelsens dokumentation indeholde en rapport med beskrivelse af anvendte metoder og opnåede resultater.

7.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF KØRETØJSTYPEN ELLER TYPEN AF BETJENINGSINDRETNING FOR STYRETØJ

7.1.   Enhver ændring af en køretøjstype eller en type betjeningsindretning for styretøj skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt køretøjstypen eller betjeningsindretningens type. Denne myndighed kan da enten:

| 7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- |

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer næppe vil have mærkbar ugunstig virkning, og at køretøjet stadig opfylder forskrifterne, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

7.2.   Med forbehold af bestemmelserne i punkt 7.1 ovenfor betragtes en køretøjsvariant med lavere masse i køreklar stand uden fører end det afprøvede køretøjs ikke som en ændring af køretøjstypen.

7.3.   Underretning om nægtelse eller godkendelse skal, med angivelse af ændringer, gives efter proceduren i punkt 4.2.3 eller 4.3.3 ovenfor til parterne i overenskomsten om dette regulativ.

7.4.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

8.1.   Køretøjer og betjeningsindretninger for styretøj, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

8.2.   Til efterprøvning af, at kravene i punkt 8.1 er opfyldt, skal foretages passende kontrol af produktionen.

8.3.   Navnlig skal indehaveren af godkendelsen:

| 8.3.1. | sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af køretøjet eller betjeningsindretningen for styretøj; |
| --- | --- |

8.3.1.

sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af køretøjet eller betjeningsindretningen for styretøj;

| 8.3.2. | råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type; |
| --- | --- |

8.3.2.

råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type;

| 8.3.3. | drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de vedlagte dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste; |
| --- | --- |

8.3.3.

drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de vedlagte dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste;

| 8.3.4. | analysere resultaterne af hver type prøvning for at efterprøve og sikre stabiliteten af karakteristikaene af køretøjet eller styretøjets betjeningsindretning, idet variationerne i en industriel produktion tages i betragtning; |
| --- | --- |

8.3.4.

analysere resultaterne af hver type prøvning for at efterprøve og sikre stabiliteten af karakteristikaene af køretøjet eller styretøjets betjeningsindretning, idet variationerne i en industriel produktion tages i betragtning;

| 8.3.5. | sikre, at der for hver produkttype mindst udføres prøvningerne vedrørende måltagning; |
| --- | --- |

8.3.5.

sikre, at der for hver produkttype mindst udføres prøvningerne vedrørende måltagning;

| 8.3.6. | sørge for, at hvis et sæt prøveeksemplarer eller prøveemner viser tegn på manglende overensstemmelse, foretages en ny prøveudtagning og prøvning og kontrol. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion. |
| --- | --- |

8.3.6.

sørge for, at hvis et sæt prøveeksemplarer eller prøveemner viser tegn på manglende overensstemmelse, foretages en ny prøveudtagning og prøvning og kontrol. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

8.4.   Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

8.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

8.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

8.4.3.   Hvis kvalitetsniveauet synes utilfredsstillende eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen.

8.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Finder den godkendende myndighed utilfredsstillende resultater ved en sådan inspektion, skal den påse, at der træffes foranstaltninger til snarest at genoprette produktionens overensstemmelse.

9.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

9.1.   Godkendelser meddelt i henhold til dette regulativ for en køretøjstype eller en type betjeningsindretning for styretøj kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis de udtagne køretøjer eller betjeningsindretninger for styretøj ikke har klaret de i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne prøvninger.

9.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har udstedt, underretter han straks de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

10.   ANVISNINGER

For en type betjeningsindretning for styretøj, der leveres separat fra et køretøj, skal emballage og monteringsanvisninger være forsynet med tydelige anvisninger for, hvilke(n) køretøjstype(r), den er bestemt for.

11.   FULDSTÆNDIG OPHØRT PRODUKTION

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type køretøj eller betjeningsindretning for styretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han anmelde dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ herom ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER UDFØRER TYPEGODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN’s sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

13.2.   Godkendelser af en køretøjstype

13.2.1.   Regnet fra 36 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 med frembygget førerhus og køretøjer af klasse N1 på under 1,5 tons, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03, bortset fra bestemmelserne i punkt 5.1 i dette regulativ om den største tilladte lodrette forskydning af ratsøjlen, idet disse først finder anvendelse på nye godkendelser efter en periode på yderligere 12 måneder.

13.2.2.   Regnet fra 48 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 bortset fra køretøjer med frembygget førerhus, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

13.2.3.   Regnet fra 60 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende en godkendelse af en køretøjstype, når godkendelsen ikke er meddelt i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ.

13.3.   Godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj

13.3.1.   Regnet fra 24 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den pågældende type betjeningsindretning for styretøj opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

13.3.2.   Regnet fra 36 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende en godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj, når godkendelsen ikke er meddelt i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ.

13.3.3.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato af supplement 2 til ændringsserie 03 må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, udstede separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag.

13.3.4.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 03, kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag.

---

(1)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg og 14 for Schweiz. 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien og Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35-36 (ubenyttet) 37 for Tyrkiet. 38-39 (ubenyttet), 40 for den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelse meddeles af dets medlemsstater med anvendelse af deres respektive ECE-symbol) og 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien og 46 for Ukraine Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til overenskomstens parter.

(2)  Se fodnoten til punkt 4.2.4.1.

(3)  Se bilag 3, punkt 3.1.

---

BILAG 1A

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 1B

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

BILAG 2

GODKENDELSESMÆRKERS UDFORMNING

MODEL A

(Se punkt 4.2.4. i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 12. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter kravene i regulativ 12 som ændret ved ændringsserie 03.

MODEL B

(Se punkt 4.2.5. i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 12 og 39 (1). Godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 12 på godkendelsesdatoen indeholdt ændringsserie 03, og regulativ nr. 39 indeholdt ændringsserie 04.

MODEL C

(Se punkt 4.3.4. i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en betjeningsindretning for styretøj, viser, at den pågældende type betjeningsindretning, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til den relevante del af regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 03.

MODEL D

(Se punkt 4.3.4.3. i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en betjeningsindretning for styretøj, viser, at den pågældende type betjeningsindretning, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) efter punkt 5.2.1. og/eller 5.3.1. i regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 03.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

PRØVNING VED FRONTALSAMMENSTØD MED BARRIERE

1.   FORMÅL

Denne prøvning skal vise, om køretøjet opfylder kravene i punkt 5.1.

2.   PRØVNINGSANLÆG, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATER

2.1.   Prøveareal

Prøvearealet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbane, barriere og de tekniske installationer, der er nødvendige til prøvningen. Den sidste del af prøvebanen — mindst 5 m før barrieren — skal være vandret (mindre end 3 % hældning, målt over en længde på en meter), plan og jævn.

2.2.   Barriere

Barrieren består af en blok af armeret beton, mindst 3 m bred ved forkanten, og mindst 1,5 m høj. Barrierens tykkelse skal være således, at den vejer mindst 70 metriske tons. Forsiden skal være flad, lodret og vinkelret på tilløbsbanens akse. Den skal være dækket af et lag krydsfiner i god stand af tykkelse 19 ± 1 mm. Mellem krydsfinerlaget og barrieren kan være anbragt en opbygning på en mindst 25 mm tyk stålplade. Der kan anvendes en barriere med afvigende specifikationer, forudsat at frontarealet er større end den frontale kollisionszone på prøvekøretøjet, og at der opnås tilsvarende resultater.

2.3.   Køretøjets fremdrift

I sammenstødsøjeblikket må køretøjet ikke længere være under påvirkning af nogen ekstra fremdrifts- eller styreanordning. Det skal ramme forhindringen i en bane vinkelret på kollisionsvæggen; den største tilladte afvigelse til siden mellem den lodrette midterlinie gennem køretøjets front og den lodrette midterlinie gennem kollisionsvæggen er ± 30 cm.

2.4.   Køretøjets stand

2.4.1.   Under prøvningen skal køretøjet enten være monteret med alle sædvanlige komponenter og udstyrsdele, som medregnes i dets egenvægt, eller være i en sådan stand, at dette krav er opfyldt hvad angår komponenter og udstyr, som er af betydning for passagerkabinen og fordelingen af køretøjets masse i køreklar stand som helhed.

Uanset bestemmelsen i punkt 5.1 i dette regulativ kan prøvningen på fabrikantens begæring udføres med dukker anbragt, forudsat at de på intet tidspunkt hæmmer bevægelsen af styreapparatet. Der tages ikke hensyn til dukkernes masse i forbindelse med prøvningen.

2.4.2.   Bliver køretøjet fremdrevet med ydre midler, skal brændstoftanken være fyldt op til mindst 90 % af sin kapacitet med en ubrændbar væske med densitet mellem 0,7 og 1. Alle øvrige systemer (bremsevæskebeholdere, køler osv.) kan være tomme.

2.4.3.   Fremdrives køretøjet af sin egen motor, skal brændstoftanken være mindst 90 % fyldt. Alle øvrige beholdere skal være fyldt op.

Såfremt det begæres af fabrikanten og godkendes af den for afprøvningen ansvarlige tekniske tjeneste, kan brændstoftilførslen ske fra en ekstra tank af lille kapacitet. I så fald skal brændstoftanken være fyldt op til 90 % af sin kapacitet med en ubrændbar væske af densitet mellem 0,7 og 1.

2.4.4.   På begæring af fabrikanten kan den tekniske tjeneste, som forestår prøvningerne, tillade, at samme køretøj, som benyttes til prøvninger foreskrevet efter andre regulativer (herunder prøvninger, som kan påvirke køretøjets opbygning), desuden benyttes til prøvningerne foreskrevet i dette regulativ.

2.4.5.   Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).

2.5.   Hastighed ved sammenstødet

Sammenstødshastigheden skal være mellem 48,3 km/h og 53,1 km/h. Dog anses udfaldet af prøvningen for tilfredsstillende, hvis sammenstødshastigheden har været højere og de fastlagte krav er overholdt.

2.6.   Måleapparater

Det i punkt 2.5 ovenfor nævnte instrument til hastighedsregistrering skal have en nøjagtighed på 1 %.

3.   RESULTATER

3.1.   Til bestemmelse af forskydningen bagud og opad af styretøjets betjeningsindretning foretages en registrering (1) under sammenstødet af forskellen i afstand — målt vandret (2) og parallelt med køretøjets længdeakse — mellem det øverste af ratsøjlen (og -akslen) og et punkt på køretøjet, som ikke er påvirket af sammenstødet. Som forskydning bagud og opad regnes den største af de registrerede ændringer.

3.2.   Efter prøvningen skal den skade, der er påført køretøjet, beskrives i en skriftlig rapport; der skal optages mindst ét fotografi af køretøjet, set i hvert af følgende perspektiver:

| 3.2.1. | fra siden (højre og venstre), |
| --- | --- |

3.2.1.

fra siden (højre og venstre),

| 3.2.2. | forfra, |
| --- | --- |

3.2.2.

forfra,

| 3.2.3. | nedefra, |
| --- | --- |

3.2.3.

nedefra,

| 3.2.4. | det påvirkede område af kabinens indre. |
| --- | --- |

3.2.4.

det påvirkede område af kabinens indre.

4.   KORREKTIONSFAKTORER

4.1.   Symboler

| V | Registreret hastighed i km/h; |
| --- | --- |
| m0 | Masse af prototypen i en tilstand som angivet i punkt 2.4 i dette bilag. |
| m1 | Masse af prototypen med måleapparater; |
| D0 | Ændring i afstand, målt under sammenstødet, som defineret i punkt 3.1. i dette bilag. |
| D1 | Afstandsændring anvendt til bestemmelse af resultaterne af prøvningen. |
| K1 = | den største af følgende værdier og 0,83; |
| K2 = | den største af følgende værdier: m0/m1 og 0,8. |

V

Registreret hastighed i km/h;

m0

Masse af prototypen i en tilstand som angivet i punkt 2.4 i dette bilag.

m1

Masse af prototypen med måleapparater;

D0

Ændring i afstand, målt under sammenstødet, som defineret i punkt 3.1. i dette bilag.

D1

Afstandsændring anvendt til bestemmelse af resultaterne af prøvningen.

K1 =

den største af følgende værdier Formula og 0,83;

K2 =

den største af følgende værdier: m0/m1 og 0,8.

4.2.   Den korrigerede ændring D1, som anvendes til kontrol af prototypens overensstemmelse med kravene i dette direktiv, fås af formlen:

D1 = D0.K1.K2

4.3.   Forsøg med frontalsammenstød mod en barriere kræves ikke for køretøjer, som er identiske med den betragtede prototype med hensyn til specifikationerne i bilag 1, punkt 2.2, men hvis masse m1 er større end m0, såfremt m1 ikke er større end 1,25 m0, og såfremt den korrigerede ændring D2 beregnet af ændringen D1 ved hjælp af formlen D2 = (m1/m0).D1 viser, at det nye køretøj stadig opfylder kravene i punkt 5. i dette regulativ.

5.   ÆKVIVALENTE PROCEDURER

5.1.   Alternative prøvninger kan tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. Ansøgningens dokumentation skal indeholde en rapport med beskrivelse af den anvendte metode og de opnåede resultater eller begrundelsen for, at prøvningen ikke er udført.

5.2.   Det påhviler det fabrikanten eller dennes repræsentant, som ønsker at bruge en alternativ metode, at godtgøre dennes ækvivalens.

---

(1)  Denne registrering kan erstattes af spidsværdimålinger.

(2)  »Vandret« skal her opfattes i forhold til passagerkabinen, når køretøjet holder stille før prøven, og ikke i forhold til jordoverfladen; »lodret« er vinkelret på vandret og opad.

---

BILAG 4

PRØVNING MED TORSOBLOK

1.   FORMÅL

Denne prøvning skal vise, om køretøjet opfylder kravene i punkt 5.2 i dette regulativ.

2.   PRØVNINGSANLÆG, METODER OG MÅLEINSTRUMENTER

2.1.   Montering af styretøjets betjeningsindretning

2.1.1.   Betjeningsindretningen skal være monteret på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre. Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig, når den rammes af af torsoblokken.

Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel.

2.1.2.   På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog anbringes på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning - styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:

| 2.1.2.1. | samme geometriske opbygning: |
| --- | --- |

2.1.2.1.

samme geometriske opbygning:

| 2.1.2.2. | større stivhed. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

større stivhed.

2.1.3.   Montering af styretøjets betjeningsindretning, når alene denne søges godkendt. Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. Betjeningsindretningen skal have et sammenfaldsrum på mindst 100 mm mellem betjeningsindretningen og prøvebænken. Styreakslen skal være solidt fastgjort til prøvebænken, så akslen ikke bevæger sig under påvirkning af stød (se fig. 2).

2.2.   Indstilling af styreapparatet til prøvningerne

2.2.1.   Under den første prøvning skal styretøjets betjeningsindretning være drejet således, at dens stiveste ege er ret ud for berøringspunktet med torsoblokken; er betjeningsindretningen et rat, gentages prøvningen med rattets mest eftergivelige del vinkelret på dette berøringspunkt. Er rattet indstilleligt, skal det under begge prøvninger være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).

2.2.2.   Har køretøjet anordning til indstilling af rattets hældning og position, gennemføres prøvningen med dette i den normalposition, som angives af fabrikanten og af laboratoriet anses for repræsentativt hvad angår energioptagelse.

2.2.3.   Har styretøjets betjeningsindretning airbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af af fabrikanten og med samtykke af den tekniske tjeneste.

2.3.   Torsoblok

Torsoblokkens form, mål, masse og egenskaber skal være som angivet i tillægget til dette bilag.

2.4.   Måling af kræfter

2.4.1.   Der foretages en måling af den maksimale kraft, der vandret og parallelt med køretøjets længdeakse virker på torsoblokken som følge af sammenstødet med styretøjets betjeningsindretning.

2.4.2.   Denne kraft kan måles direkte eller indirekte eller beregnes af de under prøvningen målte værdier.

2.5.   Fremdrift af torsoblokken

2.5.1.   Enhver fremdriftsmetode kan anvendes, forudsat at torsoblokken, når den rammer styretøjets betjeningsindretning, er helt uden forbindelse med fremdriftsmekanismen. Torsoblokken skal ramme betjeningsindretningen i en omtrent retliniet bane, parallel med køretøjets længdeakse.

2.5.2.   Torsoblokkens H-punkt, der angives ved et særligt mærke, skal være placeret således, at det før sammenstødet ligger i det vandrette plan gennem R-punktet som angivet af køretøjets fabrikant.

2.6.   Hastighed

Torsoblokken skal ramme styretøjets betjeningsapparat med en hastighed på 24,1 km/h + 1,2. Dog anses udfaldet af prøvningen for tilfredsstillende, hvis sammenstødshastigheden har været højere og de fastlagte krav er overholdt.

2.7.   Måleapparater

2.7.1.   Måleapparaterne, som anvendes til registrering af de i punkt 5.2 i dette regulativ nævnte parametre, skal muliggøre måling med følgende nøjagtighed:

| 2.7.1.1. | Torsoblokkens hastighed: inden for 2 %; |
| --- | --- |

2.7.1.1.

Torsoblokkens hastighed: inden for 2 %;

| 2.7.1.2. | Tidsregistrering: inden for 1/1 000 sekund; |
| --- | --- |

2.7.1.2.

Tidsregistrering: inden for 1/1 000 sekund;

| 2.7.1.3. | Sammenstødets begyndelse (nulpunktet) ved torsoblokkens første berøring med styretøjets betjeningsindretning skal være angivet på dataregistre og film, som benyttes til analyse af prøvningens resultater. |
| --- | --- |

2.7.1.3.

Sammenstødets begyndelse (nulpunktet) ved torsoblokkens første berøring med styretøjets betjeningsindretning skal være angivet på dataregistre og film, som benyttes til analyse af prøvningens resultater.

| 2.7.1.4. | Måling af kræfter
  De anvendte måleapparater skal opfylde ISO 6487:1987, medmindre andet er angivet i dette regulativ.






  2.7.1.4.1. | Med belastningstransducere i stilling på styresystemet:
  Kanalamplituden skal være i klasse 1 960 daN (2 000 kg) og kanalfrekvensen i klasse 600 Hz. |
| --- | --- | --- |

2.7.1.4.

Måling af kræfter

De anvendte måleapparater skal opfylde ISO 6487:1987, medmindre andet er angivet i dette regulativ.

2.7.1.4.1.

Med belastningstransducere i stilling på styresystemet:

Kanalamplituden skal være i klasse 1 960 daN (2 000 kg) og kanalfrekvensen i klasse 600 Hz.

| 2.7.1.4.2. | Med accelerometer eller belastningstransducer tilsluttet torsoblokken: To énvejs-accelerometre anbringes symmetrisk i et tværgående plan gennem torsoblokkens tyngdepunkt. Kanalamplituden skal være i klasse 60 g og kanalfrekvensen i klasse 180. Andre metoder hvad angår antal og placering af accelerometre kan godkendes, således opdeling af prøveapparaturet i særskilte enheder, i hvis tyngdepunkt der anbringes accelerometre til måling af accelerationen vandret og parallelt med køretøjets længdeakse.
  Som resulterende kraft regnes kraften svarende til maksimum af summen af kræfterne for hver del af torsoblokken, hvad enten disse beregnes eller måles direkte. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2.

Med accelerometer eller belastningstransducer tilsluttet torsoblokken: To énvejs-accelerometre anbringes symmetrisk i et tværgående plan gennem torsoblokkens tyngdepunkt. Kanalamplituden skal være i klasse 60 g og kanalfrekvensen i klasse 180. Andre metoder hvad angår antal og placering af accelerometre kan godkendes, således opdeling af prøveapparaturet i særskilte enheder, i hvis tyngdepunkt der anbringes accelerometre til måling af accelerationen vandret og parallelt med køretøjets længdeakse.

Som resulterende kraft regnes kraften svarende til maksimum af summen af kræfterne for hver del af torsoblokken, hvad enten disse beregnes eller måles direkte.

2.8.   Rumtemperatur: stabiliseret ved 20 °C ± 5 °C.

3.   RESULTATER

3.1.   Efter prøvningen må den beskadigelse, der er påført styreapparatet, vurderes og beskrives i en skriftlig rapport; der tages mindst ét fotografi i sideperspektiv og ét forfra, af området »styretøjets betjeningsindretning/ratsøjle/instrumentbræt«.

3.2.   Den største værdi af den påførte kraft måles eller beregnes som anvist i punkt 2.4.

Tillæg

(Masse: 34-36 kg. 50 % fraktil torsoblok)

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Image

---

BILAG 5

Sammenstødsprøvning med hovedformet klods

1.   FORMÅL

Denne prøvning skal vise, om styretøjets betjeningsindretning opfylder kravene i punkt 5.3 i dette regulativ.

2.   PRØVNINGSANLÆG, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATER

2.1.   Generelt

2.1.1.   Styretøjets betjeningsindretning skal afprøves komplet med beklædning osv.

2.1.2.   Har styretøjets betjeningsindretning airbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af fabrikanten og med samtykke af den tekniske tjeneste.

2.2.   Montering af styretøjets betjeningsindretning, når denne søges godkendt i forbindelse med godkendelse af et køretøj

2.2.1.   Betjeningsindretningen skal monteres på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne, og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre.

Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig under påvirkning af den hovedformede klods.

Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel.

2.2.2.   På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog monteres på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning/styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:

| 2.2.2.1. | samme geometriske opbygning, |
| --- | --- |

2.2.2.1.

samme geometriske opbygning,

| 2.2.2.2. | større stivhed. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

større stivhed.

2.3.   Montering af styreapparatets betjeningsindretning, når kun betjeningsindretningen søges godkendt.

Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. Betjeningsindretningen skal have et sammenfaldsrum på mindst 100 mm mellem betjeningsindretningen og prøvebænken. Styreakslen skal være solidt fastgjort til prøvebænken, så akslen ikke bevæger sig under påvirkning af stød (se figur 1).

2.3.1.   På begæring af fabrikanten kan prøvningen dog udføres under de i punkt 2.2 ovenfor anførte betingelser. I så fald er typegodkendelsen kun gyldig for de(n) specificerede køretøjstype(r).

3.   AFPRØVNINGSUDSTYR

3.1.   Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 6,8 kg. Klodsens anslagsflade er halvkugleformet med en diameter på 165 mm.

3.2.   Den hovedformede klods skal være monteret med to accelerometre og en hastighedsmåler, der alle kan måle i klodsens anslagsretning.

3.3.   Måleapparater

3.3.1.   Måleinstrumenterne skal opfylde ISO 6487:1987. Herudover skal følgende specifikationer være opfyldt:

3.3.2.   Acceleration

Kanalamplitude: klasse 150 g

Kanalfrekvens klasse 600 Hz.

3.3.3.   Hastighed

Nøjagtighed inden for ± 1 %

3.3.4.   Tidsregistrering

Måleapparaterne skal kunne registrere hele prøvningens forløb med en nøjagtighed på 1/1 000 sekund. Sammenstødets begyndelse ved første berøring af stødklodsen med styretøjets betjeningsindretning skal angives på de optegnelser, der benyttes til analyse af prøvningen.

4.   FREMGANGSMÅDE VED PRØVNINGENS UDFØRELSE

4.1.   Planet for styretøjets betjeningsindretning skal være vinkelret på anslagsretningen.

4.2.   Der udføres stødprøver mod højst fire og mindst tre positioner på hver type rat, idet der hver gang anvendes en ny betjeningsindretning for styretøj. Ved efterfølgende stødprøver skal stødklodsens aksiale akse være på linie med et af følgende punkter:

| 4.2.1. | centrum af betjeningsindretningens nav; |
| --- | --- |

4.2.1.

centrum af betjeningsindretningens nav;

| 4.2.2. | overgangen mellem den stiveste eller stærkest understøttede ratege og ratkransens inderkant; |
| --- | --- |

4.2.2.

overgangen mellem den stiveste eller stærkest understøttede ratege og ratkransens inderkant;

| 4.2.3. | midtpunktet af det korteste ikke understøttede stykke af ratkransen, som ikke støttes af en ratege, når det rammes af den hovedformede klods. |
| --- | --- |

4.2.3.

midtpunktet af det korteste ikke understøttede stykke af ratkransen, som ikke støttes af en ratege, når det rammes af den hovedformede klods.

| 4.2.4. | efter den godkendende myndigheds skøn, det mest ugunstige punkt på styretøjets betjeningsindretning. |
| --- | --- |

4.2.4.

efter den godkendende myndigheds skøn, det mest ugunstige punkt på styretøjets betjeningsindretning.

4.3.   Stødklodsen skal ramme styretøjets betjeningsindretning med en hastighed på 24,1 km/h; denne hastighed opnås enten gennem selve fremdriftsenergien eller ved brug af en ekstra fremdriftsanordning.

5.   RESULTATER

5.1.   I prøvningerne udført efter ovenstående anvisninger regnes stødklodsens retardationshastighed som gennemsnittet af simultane aflæsninger på de to decelerometre.

6.   ÆKVIVALENTE PROCEDURER

6.1.   Alternative prøvninger kan tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. Ansøgningens dokumentation skal indeholde en rapport med beskrivelse af den anvendte metode og de opnåede resultater.

6.2.   Det påhviler fabrikanten eller dennes repræsentant, som ønsker at bruge en alternativ metode, at godtgøre dennes ækvivalens.

Figur 1a

Prøveopstilling

Image

Figur 1b

Måling af prøveopstillingens stivhed

Image

---

BILAG 6

Metode til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer

1.   FORMÅL

Den i dette bilag beskrevne metode anvendes til at bestemme H-punkt og faktisk torsovinkel for en eller flere siddepladser i et motorkøretøj og eftervise sammenhængen mellem målte data og de konstruktivt bestemte specifikationer angivet af køretøjsfabrikanten (1)

2.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

| 2.1. | »Referencedata« en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:






  2.1.1. | H-punkt og R-punkt og disses indbyrdes relation, |
| --- | --- | --- |

2.1.

»Referencedata« en eller flere af følgende specifikationer for siddepladsen:

2.1.1.

H-punkt og R-punkt og disses indbyrdes relation,

| 2.1.2. | faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktisk torsovinkel og konstruktivt bestemt torsovinkel og disses indbyrdes relation.

| 2.2. | »Tredimensional H-punkt maskine« (3-D H-maskine), den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag; |
| --- | --- |

2.2.

»Tredimensional H-punkt maskine« (3-D H-maskine), den anordning, som anvendes til bestemmelse af H-punkt og faktisk torsovinkel. Denne anordning er beskrevet i tillæg 1 til dette bilag;

| 2.3. | »H-punkt«, omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde som angivet i punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinie, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres; |
| --- | --- |

2.3.

»H-punkt«, omdrejningscentrum for torso og lår af 3-D H-maskinen, når denne er anbragt i køretøjets sæde som angivet i punkt 4 nedenfor. H-punktet er beliggende i midtpunktet af anordningens centerlinie, som forbinder sigtekornene for H-punktet på hver side af 3-D H-maskinen. H-punktet svarer teoretisk til R-punktet (vedr. tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor). Når H-punktet er bestemt efter fremgangsmåden i punkt 4, betragtes H-punktet som fastliggende i forhold til sædehyndens konstruktion og flytter sammen med denne, når sædet justeres;

| 2.4. | »R-punktet« eller »sædets referencepunkt«, et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem; |
| --- | --- |

2.4.

»R-punktet« eller »sædets referencepunkt«, et konstruktivt bestemt punkt, som fastlægges af køretøjsfabrikanten for hver siddeplads og er bestemt i forhold til det tredimensionale referencesystem;

| 2.5. | »Torsolinie«, midteraksen af 3-D H-maskinens sonde, når sonden er ført helt tilbage; |
| --- | --- |

2.5.

»Torsolinie«, midteraksen af 3-D H-maskinens sonde, når sonden er ført helt tilbage;

| 2.6. | »Faktisk torsovinkel«, vinklen mellem en lodret linie gennem H-punktet og torsolinien, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor); |
| --- | --- |

2.6.

»Faktisk torsovinkel«, vinklen mellem en lodret linie gennem H-punktet og torsolinien, målt med 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant. Den faktiske torsovinkel svarer teoretisk til den konstruktivt bestemte torsovinkel (vedrørende tolerancer henvises til punkt 3.2.2. nedenfor);

| 2.7. | »Konstruktivt bestemt torsovinkel«, vinklen mellem en lodret linie gennem R-punktet og torsolinien i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant; |
| --- | --- |

2.7.

»Konstruktivt bestemt torsovinkel«, vinklen mellem en lodret linie gennem R-punktet og torsolinien i en position svarende til ryglænets konstruktivt bestemte placering, som er fastlagt af køretøjets fabrikant;

| 2.8. | »Midterplan af passager/fører« (C/LO) midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens/førerens midterplan af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.8.

»Midterplan af passager/fører« (C/LO) midterplanet af 3-D H-maskinen, som er anbragt på hver af de foreskrevne siddepladser; det repræsenteres af H-punktets koordinat på Y-aksen. For enkeltsæder falder sædets midterplan sammen med passagerens/førerens midterplan. For de øvrige sæder angives passagerens/førerens midterplan af fabrikanten.

| 2.9. | »Tredimensionalt referencesystem«, et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag. |
| --- | --- |

2.9.

»Tredimensionalt referencesystem«, et system svarende til det, der er beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

| 2.10. | »Referencemærker«, fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten; |
| --- | --- |

2.10.

»Referencemærker«, fysiske punkter (huller, overflader, mærker eller fordybninger) på karrosseriets overflade som defineret af fabrikanten;

| 2.11. | »Køretøjets målestilling«, køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

2.11.

»Køretøjets målestilling«, køretøjets position, bestemt ved referencemærkernes koordinater i det tredimensionale referencesystem.

3.   FORSKRIFTER

3.1.   Datapræsentation

For hver siddeplads, for hvilken der kræves referencedata til at godtgøre overensstemmelsen med dette regulativs bestemmelser, skal alle nedenstående data eller et passende udvalg heraf forelægges i den form, der er angivet i tillæg 3 til dette bilag:

| 3.1.1. | R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem; |
| --- | --- |

3.1.1.

R-punktets koordinater i det tredimensionale referencesystem;

| 3.1.2. | den konstruktivt bestemte torsovinkel; |
| --- | --- |

3.1.2.

den konstruktivt bestemte torsovinkel;

| 3.1.3. | alle angivelser, som er nødvendige til at indstille sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition. |
| --- | --- |

3.1.3.

alle angivelser, som er nødvendige til at indstille sædet (såfremt det er indstilleligt) i den i punkt 4.3 nedenfor fastlagte måleposition.

3.2.   Forhold mellem måleværdier og konstruktivt bestemte specifikationer.

3.2.1.   H-punktets koordinater og værdien af den faktiske torsovinkel, som fremkommer ved den i punkt 4 nedenfor beskrevne fremgangsmåde, sammenholdes med henholdsvis R-punktets koordinater og værdien af den konstruktivt bestemte torsovinkel angivet af køretøjets fabrikant.

3.2.2.   For den pågældende siddeplads anses den indbyrdes beliggenhed af R-punktet og H-punktet og forholdet mellem den konstruktivt bestemte torsovinkel og den faktiske torsovinkel for tilfredsstillende, såfremt H-punktet, bestemt ved sine koordinater, ligger inden for et kvadrat, hvis sidelængde er 50 mm, og hvis diagonaler skærer hinanden i R-punktet, og såfremt den faktiske torsovinkel er inden for 5 ° fra den konstruktivt bestemte torsovinkel.

3.2.3.   Er disse betingelser opfyldt, anvendes R-punktet og den konstruktivt bestemte torsovinkel til eftervisning af, at dette regulativs bestemmelser er overholdt.

3.2.4.   Opfylder H-punktet og den faktiske torsovinkel ikke forskrifterne i punkt 3.2.2. ovenfor, bestemmes H-punktet og den faktiske torsovinkel yderligere to gange (tre gange i alt). Såfremt resultaterne af to af disse tre gennemførelser opfylder forskrifterne, finder betingelserne i punkt 3.2.3. ovenfor anvendelse.

3.2.5.   Såfremt resultaterne af mindst to af de i punkt 3.2.4. ovenfor beskrevne gennemførelser ikke opfylder forskrifterne i punkt 3.2.2. ovenfor, eller såfremt efterprøvning ikke kan finde sted, fordi køretøjets fabrikant har undladt at give oplysning om R-punktets beliggenhed eller om den konstruktivt bestemte torsovinkel, anvendes det geometriske tyngdepunkt af de tre målte punkter eller gennemsnittet af de tre målte vinkler og anses for at gælde i alle tilfælde, hvor der henvises til R-punkt eller konstruktivt bestemt torsovinkel i dette regulativ.

4.   METODE TIL BESTEMMELSE AF H-PUNKT OG FAKTISK TORSOVINKEL

4.1.   Køretøjets konditioneres efter fabrikantens skøn ved en temperatur på 20 ± 10 °C for at sikre, at sædematerialet har nået rumtemperatur. Har prøvesædet aldrig været benyttet, skal en 70 til 80 kg tung person eller genstand anbringes på sædet to gange ét minut for at komprimere dets sædehynde og ryglæn. Hvis fabrikanten begærer det, skal alle sæder være ubelastet i et tidsrum af mindst 30 min. før montering af 3-D H-maskinen.

4.2.   Køretøjet skal være i den i punkt 2.11. ovenfor fastlagte måleposition.

4.3.   Er sædet indstilleligt, indstilles det i den bageste normale køreposition angivet af køretøjets fabrikant, idet kun sædets indstilling i længderetningen tages i betragtning, og idet der ses bort fra indstilling til andet formål end normal kørsel. Findes der andre former for indstilling af sædet (højde, vinkel, ryglæn osv.), vælges den indstilling, som foreskrives af køretøjets fabrikant. Affjedrede sæder skal i lodret retning være stift fastgjort i den normale kørestilling angivet af fabrikanten.

4.4.   Det område af sædet, som berøres af 3-D H-maskinen, skal være dækket af bomuldsmusselin af tilstrækkelig størrelse og passende vævning, beskrevet som almindeligt bomuldsstof med 18,9 tråde pr. cm2 og vægt 0,228 kg/m2, eller af strikket eller uvævet stof med tilsvarende egenskaber. Foretages prøvningen på et sæde uden for køretøjet, skal det gulv, som sædet er anbragt på, have samme hovedegenskaber (2) som gulvet i det køretøj, hvor sædet påtænkes anvendt.

4.5.   3-D H-maskinens sæde og ryglæn anbringes, så passagerens midterplan (C/LO) falder sammen med 3-D H-maskinens midterplan. På producentens begæring kan 3-D H-maskinen flyttes, så den er inden for C/LO, hvis 3-D H-maskine er anbragt så yderligt, at den ikke kan bringes i niveau på grund af sædets kant.

4.6.   Fod-/underbensenhederne fastgøres til sædeskålen, enten enkeltvis eller ved hjælp af T-stykket med underben. En linie gennem sigtekornene for H-punktet skal være parallel med jorden og vinkelret på sædets langsgående midterplan.

4.7.   3-D H-maskinens fod- og benposition indstilles som følger:

4.7.1.   Omhandlet siddeplads: fører og yderste forsædepassager

4.7.1.1.   De to fod-/benenheder føres fremad, så at fødderne indtager deres naturlige stilling på gulvet, om nødvendigt mellem betjeningspedalerne. Den venstre fod skal om muligt anbringes omtrent lige så langt til venstre for 3-D H-maskinens midterplan som den højre fod er til højre. Den libelle, som kontrollerer 3-D H-maskinens indstilling i tværretningen, bringes i vater, om nødvendigt ved efterindstilling af sædeskålen eller ved at ben-/fodenhederne stilles bagud. Linjen gennem sigtekornene for H-punktet holdes vinkelret på sædets langsgående midterplan.

4.7.1.2.   Hvis det venstre ben ikke kan holdes parallelt med højre ben, og venstre fod ikke kan understøttes af konstruktionen, flyttes venstre fod, indtil den er understøttet. Sigtekornenes indstilling skal bibeholdes.

4.7.2.   Omhandlet siddeplads: yderplads på bagsæde

For bagsæde og ekstrasæder anbringes benene som foreskrevet af fabrikanten. Hvis de dele af gulvet, som fødderne derved støtter mod, har forskellig højde, benyttes som reference den fod, som først kommer i berøring med forsædet, og den anden fod anbringes således, at libellen til angivelse af sædets indstilling i tværretningen er i vater.

4.7.3.   Andre omhandlede siddepladser:

Hertil benyttes den generelle metode i punkt 4.7.1. ovenfor bortset fra, at fødderne anbringes som foreskrevet af køretøjets fabrikant.

4.8.   Der påsættes vægtlodder for underben og lår, og 3-D H-maskinen bringes i vater.

4.9.   Ryglænsskålen skubbes frem mod det forreste stop, og 3-D H-maskinen trækkes fri af ryglænet ved hjælp af T-stykket. 3-D H-maskinen justeres på sædet med en af følgende metoder:

| 4.9.1. | Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position. |
| --- | --- |

4.9.1.

Hvis 3-D H-maskinen er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: Man lader 3-D H-maskinen glide tilbage, indtil T-stykket ikke længere behøver at belastes for at begrænse bevægelsen fremad-vandret, dvs. indtil sædets skål ligger an mod ryglænet. Om nødvendigt korrigeres underbenets position.

| 4.9.2. | Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag). |
| --- | --- |

4.9.2.

Hvis 3-D H-maskinen ikke er tilbøjelig til at glide tilbage, benyttes følgende metode: 3-D H maskinen skubbes tilbage ved, at T-stykket påføres en bagudrettet vandret belastning, indtil sædeskålen ligger an mod ryglænet (se fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag).

4.10.   Der påføres en belastning på 100 ± 10 N på 3-D H-maskinens ryglæn og skål i skæringspunktet mellem hoftevinkelkvadranten og T-stykkets hus. Belastningens retning holdes langs en linie mellem ovennævnte skæringspunkt og et punkt lige over lårbjælkens hus (jf. fig. 2 i tillæg 1 til dette bilag). Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet. Under den resterende del af proceduren må man omhyggeligt forhindre 3-D H-maskinen i at glide bagud.

4.11.   Vægtlodderne svarende til højre og venstre balde monteres, derefter skiftevis de otte torsovægtlodder. 3-D H-maskinen holdes i vater.

4.12.   Rygskålen vippes fremad, så ryglænet aflastes. 3-D H maskinen rokkes fra side til genem en vinkel på 10 ° (5 ° på hver side af det lodrette midterplan) gennem tre hele cykluser for at udløse eventuel opstået friktion mellem 3-D H-maskinen og sædet.

Under den rokkende bevægelse kan 3-D H-maskinens T-stykke være tilbøjeligt til at flytte sig fra den foreskrevne vandrette og lodrette indstilling. T-stykket må derfor fastholdes ved, at man påfører det en passende sideværts belastning under den rokkende bevægelse. Det må sikres, at der ved fastholdelse af T-stykket og den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen ikke utilsigtet påføres nogen udvendig lodret eller frem- og tilbagerettet belastning.

3-D H-maskines fødder må ikke holdes tilbage eller blokeres under dette trin. Hvis fødderne ændrer stilling, skal man lade dem forblive i denne stilling for øjeblikket.

Derefter føres rygskålen forsigtigt tilbage til ryglænet, og det kontrolleres, at begge libeller står i nulstilling. Har fødderne flyttet sig under den rokkende bevægelse af 3-D H-maskinen, skal de justeres på følgende måde:

| | Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af gulvet, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil. |
| --- | --- |

Hver fod løftes skiftevis mindst muligt fri af gulvet, indtil der ikke fremkommer nogen yderligere flytning af fødderne. Under denne løftning skal fødderne kunne dreje frit, og der må ikke påføres nogen fremadgående eller sideværts belastning. Når hver fod føres tilbage i sænket stilling, skal hælen være i berøring med den del af konstruktionen, der er beregnet dertil.

| | Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling; om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sidevært belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet. |
| --- | --- |

Kontrollér, at libellen for sideværts indstilling er i nulstilling; om nødvendigt påføres rygskålen foroven en tilstrækkelig sidevært belastning til at bringe 3-D H-maskinens sædeskål i vater på sædet.

4.13.   Idet T-stykket holdes for at undgå, at 3-D H-maskinen glider fremad på sædehynden, gør man således:

| (a) | rygskålen føres tilbage til ryglænet; |
| --- | --- |

(a)

rygskålen føres tilbage til ryglænet;

| (b) | der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12. |
| --- | --- |

(b)

der påføres en vekslende afbrudt vandret bagudrettet belastning på højst 25 N på rygvinkelstangen i en højde omtrent svarende til midten af torsovægtlodderne, indtil hoftevinkelkvadranten viser, at der er nået en stabil stilling efter ophør af belastningen. Det må nøje sikres, at 3-D H-maskinen ikke påføres nogen ydre nedadrettet eller sideværts belastning. Hvis det endnu en gang er nødvendigt at bringe 3-D H-maskinen i niveau, drejes rygskålen fremad og føres i vater, hvorefter proceduren gentages fra punkt 4.12.

4.14.   Tag alle mål:

| 4.14.1. | H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem. |
| --- | --- |

4.14.1.

H-punktets koordinater måles i forhold til det tredimensionale referencesystem.

| 4.14.2. | Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med sonden ført helt tilbage. |
| --- | --- |

4.14.2.

Den faktiske torsovinkel aflæses på 3-D H-maskinens rygvinkelkvadrant med sonden ført helt tilbage.

4.15.   Ønskes installationen af 3-D H-maskinen gentaget, skal alle sæder være ubelastet i mindst 30 minutter, før geninstallation finder sted. 3-D H-maskinen må ikke efterlades i belastet stand på sædet længere end den tid, det tager at udføre prøvningen.

4.16.   Hvis sæderne i samme række kan anses for at svare til hinanden (bænkesæde, identiske sæder osv.), bestemmes for hver sæderække kun ét H-punkt og én faktisk torsovinkel, idet den i dette bilags tillæg 1 beskrevne 3-D H-maskine anbringes på en siddeplads, som er repræsentativ for rækken. Denne plads skal være:

| 4.16.1. | for forreste sæderække, førersædet; |
| --- | --- |

4.16.1.

for forreste sæderække, førersædet;

| 4.16.2. | for bagsæderække(r), en yderplads. |
| --- | --- |

4.16.2.

for bagsæderække(r), en yderplads.

---

(1)  Kan H-punktet for nogen siddeplads bortset fra forsæderne ikke bestemmes med den »tredimensionale H-punkt maskine« eller dertil hørende metoder, kan det af fabrikanten angivne R-punkt efter den kompetente myndigheds skøn anvendes som referencepunkt.

(2)  Hældning, højdeforskel med et sædebeslag, overfladestruktur osv.

Tillæg 1

Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt maskine (1) (3-D H-maskinen)

1.   Ryglæns- og sædeskål

Ryglæns- og sædeskålene er udført i armeret plast og metal; de simulerer den menneskelige krops torso og lår og er mekanisk hængslet i H-punktet. Til måling af den faktiske torsovinkel er der til målesonden fastgjort en kvadrant, som er hængslet i H-punktet. En indstillelig lårbjælke, fastgjort til sædeskålen, fastlægger lårets centerlinie og fungerer som grundlinie for hoftevinkelkvadranten.

2.   Krops- og benelementer

Underbenselementerne er forbundet med sædeskålen i nærheden af det T-stykke, som samler knæene og er en sideværts forlængelse af den indstillelige lårbjælke. Underbenselementerne har kvadranter til måling af knævinklerne. Sko- og fodenhederne er kalibreret til måling af fodvinklen. Til den rumlige orientering af anordningen findes to libeller. Vægtlodder svarende til de forskellige kropselementer er anbragt i de respektive tyngdepunkter, så de giver samme indtrængning i sædet som den, der bevirkes af en mandsperson på 76 kg. Det kontrolleres, at alle 3-D H-maskinens led arbejder frit uden at frembyde nævneværdig friktion.

Figur 1

Betegnelser på 3-D H-maskinens elementer

Image

Figur 2

Dimensioner af 3-D H-maskinens elementer og vægtfordeling

Image

---

(1)  Vedrørende nærmere enkeltheder i konstruktionen af 3-D H-maskinen henvises til Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA.

Maskinen svarer til den, der er beskrevet i ISO Standard 6549-1980.

Tillæg 2

Tredimensionalt referencesystem

| 1. | Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1). |
| --- | --- |

1.

Det tredimensionale referencesystem er defineret ved tre ortogonale planer, som fastlægges af køretøjets fabrikant (jf. illustrationen) (1).

| 2. | Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på underlagsfladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten. |
| --- | --- |

2.

Køretøjets målestilling fastlægges ved, at køretøjet anbringes på underlagsfladen, således at referencemærkernes koordinater svarer til de værdier, der angives af fabrikanten.

| 3. | Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant. |
| --- | --- |

3.

Koordinaterne til R-punktet og H-punktet fastlægges i forhold til de referencemærker, som angives af køretøjets fabrikant.

Figur

Det tredimensionale referencesystem

Image

---

(1)  Referencesystemet svarer til ISO-standard 4130, 1978.

Tillæg 3

Referencedata for siddepladser

1.   Kodning af referencedata

Referencedata er angivet fortløbende for hver siddeplads. Siddepladser er identificeret ved en kode bestående af to tegn. Det første tegn er et arabertal, som angiver sæderækken, regnet fra køretøjets forende til bagenden. Det andet tegn er et stort bogstav, som angiver sædets placering i rækken, set i køretøjets normale køreretning; der anvendes følgende bogstaver:

| L | = | venstre |
| --- | --- | --- |
| C | = | midterste |
| R | = | højre |

L

=

venstre

C

=

midterste

R

=

højre

2.   Beskrivelse af køretøjets målestilling:

| 2.1. | Referencemærkernes koordinater






  X | ... |
| --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

2.1.

Referencemærkernes koordinater

X

...

Y

...

Z

...

3.   Fortegnelse over referencedata:

| 3.1. | Siddeplads: ...






  3.1.1. | R-punktets koordinater






  X | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| Y | ... |
| Z | ... |

3.1.

Siddeplads: ...

3.1.1.

R-punktets koordinater

X

...

Y

...

Z

...

| 3.1.2. | Konstruktivt bestemt torsovinkel: ... |
| --- | --- |

3.1.2.

Konstruktivt bestemt torsovinkel: ...

| 3.1.3. | Specifikationer for sædeindstilling (1)








  vandret | : | ... |
| --- | --- | --- | --- |
| lodret | : | ... |
| vinkelindstilling | : | ... |
| torsovinkel | : | ... |

3.1.3.

Specifikationer for sædeindstilling (1)

vandret

:

...

lodret

:

...

vinkelindstilling

:

...

torsovinkel

:

...

Bemærkning: Referencedata for yderligere siddepladser angives under 3.2, 3.3 osv.

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 26.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 165/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 165/41

---

RÅDETS FÆLLES AKTION 2008/487/FUSP

af 23. juni 2008

til støtte for universaliseringen og gennemførelsen af 1997-konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 14, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 den europæiske sikkerhedsstrategi og udtrykte ønske om en international orden, der bygger på effektiv multilateralisme. Den europæiske sikkerhedsstrategi anerkender De Forenede Nationers pagt som grundlaget for forholdet mellem nationer. Det er en af Den Europæiske Unions prioriteter at styrke De Forenede Nationer og medvirke til at sætte organisationen i stand til at udføre sine opgaver og handle effektivt. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 den europæiske sikkerhedsstrategi og udtrykte ønske om en international orden, der bygger på effektiv multilateralisme. Den europæiske sikkerhedsstrategi anerkender De Forenede Nationers pagt som grundlaget for forholdet mellem nationer. Det er en af Den Europæiske Unions prioriteter at styrke De Forenede Nationer og medvirke til at sætte organisationen i stand til at udføre sine opgaver og handle effektivt.

| (2) | I FN’s Generalforsamlings resolution 51/45 af 10. december 1996 opfordres alle stater indtrængende til energisk at arbejde for en effektiv, juridisk bindende international aftale om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer. |
| --- | --- |

(2)

I FN’s Generalforsamlings resolution 51/45 af 10. december 1996 opfordres alle stater indtrængende til energisk at arbejde for en effektiv, juridisk bindende international aftale om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer.

| (3) | Konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (konventionen) blev åbnet for undertegnelse den 3. december 1997 og trådte i kraft den 1. marts 1999. Den udgør et omfattende internationalt instrument, som beskæftiger sig med alle spørgsmål vedrørende personelminer, herunder deres brug, produktion og handel, bistand til ofre, minerydning og destruktion af lagre. |
| --- | --- |

(3)

Konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (konventionen) blev åbnet for undertegnelse den 3. december 1997 og trådte i kraft den 1. marts 1999. Den udgør et omfattende internationalt instrument, som beskæftiger sig med alle spørgsmål vedrørende personelminer, herunder deres brug, produktion og handel, bistand til ofre, minerydning og destruktion af lagre.

| (4) | I december 2004 vedtog de stater, der er part i konventionen, Nairobihandlingsplanen for 2005-2009, og de nåede til enighed om en række aftaler om universalisering og gennemførelse af alle aspekter af konventionen. |
| --- | --- |

(4)

I december 2004 vedtog de stater, der er part i konventionen, Nairobihandlingsplanen for 2005-2009, og de nåede til enighed om en række aftaler om universalisering og gennemførelse af alle aspekter af konventionen.

| (5) | I december 2007 vedtog De Forenede Nationers Generalforsamling resolution 62/41 om gennemførelse af konventionen, der anmodede alle stater, der endnu ikke har undertegnet den, om ufortøvet at tiltræde den, opfordrede alle stater, der har undertegnet, men ikke ratificeret konventionen, til ufortøvet at ratificere den og opfordrede alle stater til, hvor det er muligt, at fremme tilslutningen til konventionen via bilaterale, subregionale, regionale og multilaterale kontakter, opsøgende aktiviteter, seminarer og andre midler — |
| --- | --- |

(5)

I december 2007 vedtog De Forenede Nationers Generalforsamling resolution 62/41 om gennemførelse af konventionen, der anmodede alle stater, der endnu ikke har undertegnet den, om ufortøvet at tiltræde den, opfordrede alle stater, der har undertegnet, men ikke ratificeret konventionen, til ufortøvet at ratificere den og opfordrede alle stater til, hvor det er muligt, at fremme tilslutningen til konventionen via bilaterale, subregionale, regionale og multilaterale kontakter, opsøgende aktiviteter, seminarer og andre midler —

VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES AKTION:

Artikel 1

1.   Med henblik på at støtte gennemførelsen af konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion (konventionen) i overensstemmelse med FN’s Generalforsamlings resolution 62/41 forfølger Den Europæiske Union (EU) følgende mål:

| a) | fremme af universaliseringen af konventionen og støtte til forberedelserne af den anden gennemgangskonference om konventionen i 2009 |
| --- | --- |

a)

fremme af universaliseringen af konventionen og støtte til forberedelserne af den anden gennemgangskonference om konventionen i 2009

| b) | støtte til de deltagende staters fulde gennemførelse af konventionen. |
| --- | --- |

b)

støtte til de deltagende staters fulde gennemførelse af konventionen.

2.   For at nå de i stk. 1 omhandlede mål iværksætter EU følgende projekter:

| a) | tilrettelæggelse af op til seks regionale eller subregionale seminarer, der tager sigte på at øge tiltrædelsen og ratificeringen af konventionen og forberede den anden gennemgangskonference i 2009 |
| --- | --- |

a)

tilrettelæggelse af op til seks regionale eller subregionale seminarer, der tager sigte på at øge tiltrædelsen og ratificeringen af konventionen og forberede den anden gennemgangskonference i 2009

| b) | vedvarende teknisk rådgivning og op til 25 målrettede tekniske bistandsbesøg i deltagende stater med henblik på at yde rådgivning med henblik på at fremsætte henstillinger om fuld gennemførelse af konventionen. |
| --- | --- |

b)

vedvarende teknisk rådgivning og op til 25 målrettede tekniske bistandsbesøg i deltagende stater med henblik på at yde rådgivning med henblik på at fremsætte henstillinger om fuld gennemførelse af konventionen.

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af disse projekter.

Artikel 2

1.   Formandskabet, der bistås af Rådets generalsekretær/den højtstående FUSP-repræsentant, (GS/HR) er ansvarligt for gennemførelsen af denne fælles aktion. Dette sker i fuldt samarbejde med Kommissionen.

2.   Den tekniske implementering af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter forestås af støtteenheden til gennemførelse under Det Internationale Center for Humanitær Minerydning (ISU/GICHD) i Genève. Den udfører denne opgave under tilsyn af GS/HR, der bistår formandskabet. Med henblik herpå aftaler GS/HR de nødvendige arrangementer med ISU/GICHD.

3.   Formandskabet, GS/HR og Kommissionen holder løbende hinanden orienteret om projekterne i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 1 070 000 EUR, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.

2.   De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 angivne beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Den Europæiske Unions almindelige budget.

3.   Kommissionen overvåger den korrekte forvaltning af de i stk. 2 omhandlede udgifter, der ydes i form af gavebistand. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med GICHD. Det skal fremgå af aftalen, at ISU/GICHD sørger for, at EU’s bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå de finansieringsaftaler, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter den fælles aktions ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.

Artikel 4

Formandskabet, der bistås af GS/HR, aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne fælles aktion på grundlag af regelmæssige rapporter fra ISU/GICHD. Disse rapporter danner udgangspunkt for Rådets evaluering. Dette sker i fuldt samarbejde med Kommissionen. Den forelægger oplysninger om de finansielle aspekter af gennemførelsen af denne fælles aktion.

Artikel 5

Denne fælles aktion træder i kraft på datoen for vedtagelsen.

Den udløber 21 måneder efter datoen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, nævnte finansierings-aftale eller seks måneder efter datoen for vedtagelsen, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden for denne periode.

Artikel 6

Denne fælles aktion offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 23. juni 2008.

På Rådets vegne

I. JARC

Formand

---

BILAG

1.   Mål

Det overordnede mål med denne fælles aktion er at fremme universaliseringen af konventionen og støtte de deltagende staters fulde gennemførelse af konventionen samt yde støtte til forberedelserne af den anden gennemgangskonference, der afholdes i 2009. Der skal sikres størst mulig synergi med EU’s øvrige relevante finansielle instrumenter.

2.   Projekter

2.1.   Fremme af universaliseringen og gennemførelsen af konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion og forberedelse af gennemgangskonferencen i 2009.

2.1.1.   Målet med projekterne

Fremme tilslutningen til konventionen via regionale og subregionale seminarer og støtte forberedelserne af anden gennemgangskonference.

2.1.2.   Beskrivelse af projekterne

Der vil blive gennemført op til seks regionale og subregionale workshopper til forberedelse af anden gennemgangskonference og fremme af en yderligere universalisering af konventionen.

2.1.3.   Resultater af projekterne

Øget tilslutning til konventionen, fornyet global forståelse for målenes betydning og de forpligtelser, der følger af ratificeringen af konventionen, samt et bedre kendskab til kommende deltagende staters behov i forhold til personellandmineprogrammer.

Bedre forberedelse af anden gennemgangskonference i 2009 via øget regionalt input og netværkssamarbejde.

2.1.4.   Hvor skal seminarerne afholdes?

ISU/GICHD forelægger en liste over de steder, hvor der kan afholdes regionale seminarer, og som derefter godkendes af formandskabet bistået af GS/HR i samråd med Rådets kompetente organer.

Kriterierne for valg af de steder, hvor der skal afholdes seminarer, omfatter vilje og engagement hos en stat i en bestemt region til at være vært for et seminar, omfanget af engagementet i konventionen hos staterne i regionen, og en regional eller subregional organisations engagement.

2.1.5.   Hvem er omfattet af projekterne?

Deltagende og ikke-deltagende stater i konventionen i de regioner, hvor seminarerne afholdes.

2.2.   Støtte til den fulde gennemførelse af konventionen.

2.2.1.   Målet med projekterne

Bistå deltagende stater med gennemførelsen af konventionen.

2.2.2.   Beskrivelse af projekterne

Bistå de stater, der deltager i konventionen, og som er i færd med at opfylde deres forpligtelser i henhold til den.

Der vil blive arrangeret tekniske bistandsbesøg i de deltagende stater med det formål at vurdere den nationale indsats i forhold til de forpligtelser, der følger af konventionen, og yde støtte i tilknytning til andre relevante igangværende programmer og/eller aktiviteter, resultaterne af Nairobitopmødet og de årlige situationsrapporter.

2.2.3.   Resultater af projekterne

| — | øget viden om gennemførelsesbestræbelserne på nationalt plan, hvilket kan føre til en yderligere indsats fra EU’s side |
| --- | --- |

—

øget viden om gennemførelsesbestræbelserne på nationalt plan, hvilket kan føre til en yderligere indsats fra EU’s side

| — | rådgivning og anbefalinger med hensyn til, hvilket teknisk udstyr der er nødvendigt for at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionen |
| --- | --- |

—

rådgivning og anbefalinger med hensyn til, hvilket teknisk udstyr der er nødvendigt for at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionen

| — | udarbejdelse af relevante nationale planer i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til konventionen. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af relevante nationale planer i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til konventionen.

2.2.4.   Hvem er omfattet af projekterne?

Deltagende stater vil blive opfordret til at anmode om bistand. Der træffes en afgørelse på grundlag af, i hvor høj grad den anmodende deltagende stat har indsamlet den nødvendige baggrundsinformation forud for et tilsagn, gjort det nødvendige for at støtte tekniske eksperters besøg og udvist vilje til fuldt ud at udnytte de informationer, som indsatsen resulterer i.

Der vil ved udvælgelsen af deltagere blive taget hensyn til, om disse overholder de tilsagn, de har givet med hensyn til minerydning og destruktion af lagre, inden for de frister, der er fastsat på møderne om konventionen.

ISU/GICHD forelægger en endelig liste over deltagere, som derefter godkendes af formandskabet bistået af GS/HR i samråd med Rådets kompetente organer.

3.   Varighed

Den samlede varighed af gennemførelsen af denne fælles aktion er 21 måneder.

4.   Gennemførelsesinstans

Formandskabet er med bistand fra GS/HR ansvarligt for gennemførelsen af og tilsynet med denne fælles aktion. Formandskabet overlader den tekniske gennemførelse til ISU/GICHD.

ISU/GICHD sørger for, at EU’s bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

5.   Indberetning

ISU/GICHD udarbejder detaljerede rapporter efter alle planlagte seminarer og tekniske bistandsbesøg.

---