# Europeiska unionens L 311/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 311 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången31 oktober 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 311

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången31 oktober 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1159/2014 av den 30 oktober 2014 om genomförande av artikel 8a.1 i förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland | 2 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1160/2014 av den 30 oktober 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 när det gäller förteckningen över länder och territorier (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1161/2014 av den 30 oktober 2014 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (
  1
  ) | 19 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1162/2014 av den 30 oktober 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 21 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1163/2014 av den 22 oktober 2014 om tillsynsavgifter (ECB/2014/41) | 23 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2014/101/EU av den 30 oktober 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (
  1
  ) | 32 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/749/EU |
| | * | Europeiska rådets beslut av den 23 oktober 2014 om utnämning av Europeiska kommissionen | 36 |
| | * | Rådets beslut 2014/750/Gusp av den 30 oktober 2014 om ändring av rådets beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland | 39 |
| | * | Rådets beslut 2014/751/Gusp av den 30 oktober 2014 om ändring av beslut 2010/573/Gusp om restriktiva åtgärder mot ledarna i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien | 54 |
| | | 2014/752/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Japans regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister | 55 |
| | | 2014/753/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Singapores regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister | 58 |
| | | 2014/754/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Hongkongs regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister | 62 |
| | | 2014/755/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Australiens regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister | 66 |
| | | 2014/756/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om begränsning av det godkännande av biocidprodukter som innehåller IPBC och propikonazol som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 7909]

   (
  1
  ) | 69 |
| | | 2014/757/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om begränsning av godkännandet av en biocidprodukt som innehåller IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 7914]

   (
  1
  ) | 72 |
| | | 2014/758/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om avvisande av det avslag på ansökan om godkännande för en biocidprodukt som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 7915]

   (
  1
  ) | 75 |
| | | 2014/759/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om ändring av bilaga III till beslut 2007/777/EG vad gäller djurhälsovillkor avseende trikiner i förlagan till veterinärintyg för import till unionen av vissa köttprodukter som härrör från tamsvin
  [delgivet med nr C(2014) 7921]

   (
  1
  ) | 78 |
| | | 2014/760/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 29 oktober 2014 om en åtgärd som vidtagits av Tyskland enligt artikel 7 i rådets direktiv 89/686/EEG vad gäller återkallelse från marknaden och förbud mot utsläppande på marknaden av branddräkterna Hitzeschutzanzug FW Typ 3
  [delgivet med nr C(2014) 7977] | 80 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | 2014/761/EU |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 29 oktober 2014 om tillämpningen av bestämmelser för den inre energimarknaden mellan EU:s medlemsstater och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen | 82 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1159/2014 av den 30 oktober 2014 om genomförande av artikel 8a.1 i förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

2

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1160/2014 av den 30 oktober 2014 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 när det gäller förteckningen över länder och territorier (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1161/2014 av den 30 oktober 2014 om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (
  1
  )

1

19

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1162/2014 av den 30 oktober 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

21

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1163/2014 av den 22 oktober 2014 om tillsynsavgifter (ECB/2014/41)

(ECB/2014/41)

23

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2014/101/EU av den 30 oktober 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (
  1
  )

1

32

BESLUT

2014/749/EU

*

Europeiska rådets beslut av den 23 oktober 2014 om utnämning av Europeiska kommissionen

36

*

Rådets beslut 2014/750/Gusp av den 30 oktober 2014 om ändring av rådets beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

39

*

Rådets beslut 2014/751/Gusp av den 30 oktober 2014 om ändring av beslut 2010/573/Gusp om restriktiva åtgärder mot ledarna i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien

54

2014/752/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Japans regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

55

2014/753/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Singapores regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

58

2014/754/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Hongkongs regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

62

2014/755/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 30 oktober 2014 om likvärdigheten mellan Australiens regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

66

2014/756/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om begränsning av det godkännande av biocidprodukter som innehåller IPBC och propikonazol som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 7909]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7909]

1

69

2014/757/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om begränsning av godkännandet av en biocidprodukt som innehåller IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 7914]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7914]

1

72

2014/758/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om avvisande av det avslag på ansökan om godkännande för en biocidprodukt som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 7915]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7915]

1

75

2014/759/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 29 oktober 2014 om ändring av bilaga III till beslut 2007/777/EG vad gäller djurhälsovillkor avseende trikiner i förlagan till veterinärintyg för import till unionen av vissa köttprodukter som härrör från tamsvin
  [delgivet med nr C(2014) 7921]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7921]

1

78

2014/760/EU

*

Kommissionens beslut av den 29 oktober 2014 om en åtgärd som vidtagits av Tyskland enligt artikel 7 i rådets direktiv 89/686/EEG vad gäller återkallelse från marknaden och förbud mot utsläppande på marknaden av branddräkterna Hitzeschutzanzug FW Typ 3
  [delgivet med nr C(2014) 7977]

[delgivet med nr C(2014) 7977]

80

REKOMMENDATIONER

2014/761/EU

*

Kommissionens rekommendation av den 29 oktober 2014 om tillämpningen av bestämmelser för den inre energimarknaden mellan EU:s medlemsstater och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/1

---

Meddelande om provisorisk tillämpning av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan

Följande delar av det associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan som undertecknades i Bryssel den 21 mars 2014 och den 27 juni 2014 kommer att tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 4 i rådets beslut om undertecknande och om provisorisk tillämpning av avtalet (1), den andra med ändringar (2), från och med den 1 november 2014 i den mån de avser frågor som omfattas av unionens befogenhet:

| | Avdelning I. |
| --- | --- |

Avdelning I.

| | Avdelning II: artiklarna 4, 5 och 6. |
| --- | --- |

Avdelning II: artiklarna 4, 5 och 6.

| | Avdelning III: artiklarna 14 och 19. |
| --- | --- |

Avdelning III: artiklarna 14 och 19.

| | Avdelning V: Kapitel 1 (med undantag för artiklarna 338 k, 339 och 342), kapitel 6 (med undantag för artiklarna 361, 362.1 c, 364 och 365 a och c, kapitel 7 (med undantag för artiklarna 368.3, 369 a och d (3)), kapitel 12, kapitel 17 (med undantag för artikel 404 h), kapitel 18 (med undantag för artiklarna 410 b och 411), kapitlen 20, 26, 28 samt artiklarna 353 och 428. |
| --- | --- |

Avdelning V: Kapitel 1 (med undantag för artiklarna 338 k, 339 och 342), kapitel 6 (med undantag för artiklarna 361, 362.1 c, 364 och 365 a och c, kapitel 7 (med undantag för artiklarna 368.3, 369 a och d (3)), kapitel 12, kapitel 17 (med undantag för artikel 404 h), kapitel 18 (med undantag för artiklarna 410 b och 411), kapitlen 20, 26, 28 samt artiklarna 353 och 428.

| | Avdelning VI. |
| --- | --- |

Avdelning VI.

| | Avdelning VII (med undantag för artikel 479.1) i den mån bestämmelserna i den avdelningen är begränsade till att säkerställa den provisoriska tillämpningen av avtalet i enlighet med den här artikeln. |
| --- | --- |

Avdelning VII (med undantag för artikel 479.1) i den mån bestämmelserna i den avdelningen är begränsade till att säkerställa den provisoriska tillämpningen av avtalet i enlighet med den här artikeln.

| | Bilaga XXVI, bilaga XXVII (med undantag för kärnenergifrågor), bilagorna XXVIII–XXXVI (med undantag för punkt 3 i bilaga XXXII). |
| --- | --- |

Bilaga XXVI, bilaga XXVII (med undantag för kärnenergifrågor), bilagorna XXVIII–XXXVI (med undantag för punkt 3 i bilaga XXXII).

| | Bilagorna XXXVIII–XLI, XLIII och XLIV, samt protokoll III. |
| --- | --- |

Bilagorna XXXVIII–XLI, XLIII och XLIV, samt protokoll III.

---

(1)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 1.

EUT L 278, 20.9.2014, s. 1.

(2)  EUT L 289, 3.10.2014, s. 1.

(3)  Hänvisningen i artikel 369 c till ”utveckling av finansieringsstrategier med tyngdpunkt på underhåll, kapacitetsflaskhalsar och de delar som saknas i infrastrukturen” ger inte upphov till några finansieringskrav för medlemsstaterna.

---

FÖRORDNINGAR

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/2

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1159/2014

av den 30 oktober 2014

om genomförande av artikel 8a.1 i förordning (EG) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (1), särskilt artikel 8a.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 maj 2006 antog rådet förordning (EG) nr 765/2006. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 maj 2006 antog rådet förordning (EG) nr 765/2006.

| (2) | Rådet anser att det inte längre finns skäl att behålla vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006. |
| --- | --- |

(2)

Rådet anser att det inte längre finns skäl att behålla vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006.

| (3) | Dessutom bör uppgifterna om vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 uppdateras. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom bör uppgifterna om vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 uppdateras.

| (4) | Bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 765/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

1

---

BILAGA

| I. | Följande personer och enheter ska strykas från förteckningen i bilaga 1 till förordning (EG) nr 765/2006.
  A.   Personer







  Nr 2 | Akulich, Sviatlana Rastsislavauna |
| --- | --- | --- |
| Nr 3 | Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich |
| Nr 34 | Chasnouski, Mechyslau Edvardavich |
| Nr. 45 | Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich |
| Nr 46 | Guseu, Aliaksei Viktaravich |
| Nr 70 | Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich |
| Nr 76 | Kastsian, Siarhei Ivanavich |
| Nr 82 | Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich |
| Nr 90 | Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna |
| Nr 99 | Krot, Ihar Uladzimiravich |
| Nr 100 | Krukouski, Viachaslau Iafimavich |
| Nr 102 | Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich |
| Nr 132 | Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich |
| Nr 141 | Orda, Mikhail Siarheevich |
| Nr 143 | Padaliak, Eduard Vasilievich |
| Nr 147 | Peftsieu, Uladzimir Paulavich |
| Nr 159 | Reliava, Aksana Anatolyeuna |
| Nr 172 | Sheiko, Ina Valerieuna |
| Nr 189 | Stosh, Mikalai Mikalaevich |
| Nr 197 | Taranda, Aliaksandr Mikhailavich |
| Nr 198 | Tarapetskaia, Halina Mikhailauna |
| Nr 199 | Ternavsky, Anatoly Andreevich |
| Nr 205 | Tsitsiankova, Alena Viktarauna |
| Nr 220 | Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich |

I.

Följande personer och enheter ska strykas från förteckningen i bilaga 1 till förordning (EG) nr 765/2006.

A.   Personer

Nr 2

Akulich, Sviatlana Rastsislavauna

Nr 3

Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich

Nr 34

Chasnouski, Mechyslau Edvardavich

Nr. 45

Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich

Nr 46

Guseu, Aliaksei Viktaravich

Nr 70

Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich

Nr 76

Kastsian, Siarhei Ivanavich

Nr 82

Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich

Nr 90

Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna

Nr 99

Krot, Ihar Uladzimiravich

Nr 100

Krukouski, Viachaslau Iafimavich

Nr 102

Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich

Nr 132

Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich

Nr 141

Orda, Mikhail Siarheevich

Nr 143

Padaliak, Eduard Vasilievich

Nr 147

Peftsieu, Uladzimir Paulavich

Nr 159

Reliava, Aksana Anatolyeuna

Nr 172

Sheiko, Ina Valerieuna

Nr 189

Stosh, Mikalai Mikalaevich

Nr 197

Taranda, Aliaksandr Mikhailavich

Nr 198

Tarapetskaia, Halina Mikhailauna

Nr 199

Ternavsky, Anatoly Andreevich

Nr 205

Tsitsiankova, Alena Viktarauna

Nr 220

Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich

B.   Enheter

| Nr 2 | Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications |
| --- | --- |
| Nr 6 | JLLC Neftekhimtrading |
| Nr 21 | JLLC Triplepharm |
| Nr 22 | LLC Triple-Veles |
| Nr 23 | Univest-M |
| Nr 24 | FLLC Unis Oil |
| Nr 25 | JLLC UnivestStroyInvest |

Nr 2

Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications

Nr 6

JLLC Neftekhimtrading

Nr 21

JLLC Triplepharm

Nr 22

LLC Triple-Veles

Nr 23

Univest-M

Nr 24

FLLC Unis Oil

Nr 25

JLLC UnivestStroyInvest

| II. | Uppgifterna avseende följande personer och enheter i bilagan till förordning (EG) nr 765/2006 ska ersättas med följande uppgifter:
  A.   Personer | Namn
  (translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning) | Namn
  (vitrysk stavning) | Namn
  (rysk stavning) | Identifieringsuppgifter | Skäl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 | Bachmatau, Ihar Andreevich (Bachmatau, Ihar Andrejevitj)
  Bakhmatov, Igor Andreevich (Bachmatov, Igor Andrejevitj) | | БАХМАТАЎ, Irap Андреевич | Adress: БФСО ”Динамо” |
| 220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. VITRYSSLAND 2 |

II.

Uppgifterna avseende följande personer och enheter i bilagan till förordning (EG) nr 765/2006 ska ersättas med följande uppgifter:

A.   Personer

Namn

(translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning)

Namn

(vitrysk stavning)

Namn

(rysk stavning)

Identifieringsuppgifter

Skäl

12

Bachmatau, Ihar Andreevich (Bachmatau, Ihar Andrejevitj)

Bakhmatov, Igor Andreevich (Bachmatov, Igor Andrejevitj)

Image

БАХМАТАЎ, Irap Андреевич

Adress: БФСО ”Динамо”

220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. VITRYSSLAND 2

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Som f.d. biträdande chef för KGB med ansvar för personal och organisation av deras uppgifter var han ansvarig för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen. Återgick till reservstyrkorna i maj 2012.

Även ledamot i styrelsen för CJSC Dinamo-Minsk som står upptaget i punkt 20 i avsnitt B.

33.

Charnyshou, Aleh Anatolievich (Tjarnysjov, Aleh Anatoljevitj)

Chernyshev, Oleg Anatolievich (Tjernysjev, Oleg Anatoljevitj)

Image

Image

Adress: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17 VITRYSSLAND

Biträdande chef för KGB, sedan april 2014 ansvarig för utländsk underrättelsetjänst. Överste med ansvar för KGB:s terrorismbekämpningsenhet (enheten Alfa). Han deltog personligen i omänsklig och förnedrande behandling av oppositionsaktivister på KGB-häktet i Minsk efter det att protestdemonstrationen i Minsk efter valet slogs ned den 19 december 2010. Hans agerande utgjorde en direkt överträdelse av de internationella åtaganden Vitryssland gjort i fråga om mänskliga rättigheter.

35.

Chatviartkova, Natallia Alexeeuna (Tjatvjartkova, Natallja Aleksejeuna)

Chetvertkova, Natalia Alexeevna (Tjetvertkova, Natalja Aleksejevna) (Chetvertkova, Natalya Alexeevna)

ЧАТВЯРТКОВА, Наталля Алексееўнa

ЧЕТВЕРТКОВА, Наталья Алексеевнa

Före detta biträdande ordförande och domare vid distriktsdomstolen i Partyzanski i Minsk (t.om. den 18 juni 2012).

Hon var domare i rättegången mot den före detta- presidentkandidaten Andrej Sannikau, männsikorättsaktivisten Ilja Vasiljevitj, Fjodar Mirzajanau, Aleh Hnedtjyk och Uladzimir Jaromenak. Hennes genomförande av rättegången var ett klart brott mot straffprocesslagstiftningen. Hon godtog irrelevanta bevis och vittnesutsagor mot de anklagade.

40.

Dysko, Henadz Iosifavich (Dysko, Henadz Josifavitj)

Dysko, Gennadi Iosifovich (Dysko, Gennadij Josifovitj)

Image

Image

Födelsedatum: 1964

Födelseort: Asjmjany (Osjmjany), länet Hrodna

Adress: 210601 г.Витебск, ул. Жесткова, 14а (ul. Zhestkova, 14a Vitebsk) VITRYSSLAND

Åklagare i länet Vitsebsk till och med den 2 augusti 2011. Ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valet i december 2010. I detta inbegrips ansvaret för målen mot Siarhej Kavalenka och Andrej Hajdukau.

41.

Dzemiantsei, Vasil Ivanavich (Dzemyantsey, Vasil Ivanovich) (Dzemjantsej, Vasil Ivanavitj)

Dementei, Vasili Ivanovich (Dementey, Vasili Ivanovich) (Dementey, Vasili Ivanovich)

ДЗЕМЯНЦЕЙ, Васiль Iванавiч

ДЕМЕНТЕЙ, Василий Иванович

Födelsedatum: 20.9.1954

Födelseort: distriktet Tjasjniki, länet Vitsebsk

ID: 3200954E045PB4

| Adress: Гродненская региональная таможня |
| --- |
| 230003, г. Гродно, ул. Карского, 53 VITRYSSLAND |

Adress: Гродненская региональная таможня

230003, г. Гродно, ул. Карского, 53 VITRYSSLAND

Chef för Hrodnas regionala tullkommitté, tidigare förste biträdande chef för KGB (2005–2007), f.d. biträdande chef för den statliga tullkommittén.

Ansvarig för KGB:s repressiva verksamhet mot det civila samhället och demokratiska opposition, särskilt under 2006–2007.

42.

Dziadkou, Leanid Mikalaevich (Dzjadkou, Leanid Mikalajevitj)

Dedkov, Leonid Nikolaevich (Dedkov, Leonid Nikolajevitj)

ДЗЯДКОЎ, Леанiд Мiкалаевiч

ДЕДКОВ, Леонид Николаевич

Födelsedatum: 10.1964

ID: 3271064M000PB3

Adress: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17 VITRYSSLAND

Före detta biträdande chef för KGB (sedan juli 2013) med ansvar för utländsk underrättelsetjänst. Han var delansvarig för KGB:s repressesiva verksamhet mot det civila samhället och den politiska oppositionen.

55.

Hureeu Siarhei Viktaravich (Hurejeu Siarhej Viktaravitj)

Gureev Sergei Viktorovich, (Gurejev, Sergej Viktorovitj)

Image

ГУРЕЕВ, Сергей Викторович

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Genom sin tidigare roll som biträdande inrikesminister och chef för rannsakningsdomstolen är han ansvarig för det brutala kuvandet av protester samt för kränkningar av de mänskliga rättigheterna under utredningsförfaranden i samband med valet i december 2010. Gick till reservstyrkorna i februari 2012. För närvarande general i reservstyrkorna.

62.

Iauseev, Ihar Uladzimiravich (Jausejev, Ihar Uladzimiravitj) (Yauseev, Ihar Uladzimiravich; Yauseyev, Ihar Uladzimiravich)

Evseev, Igor Vladimirovich (Yevseev, Igor Vladimirovich; Yevseyev, Igor Vladimirovich) (Jevsejev, Igor Vladimirovitj)

ЯЎСЕЕЎ, Irap Уладзiмiравiч

ЕВСЕЕВ, Игорь Владимирович

Födelsedatum: 1968

Adress: г.Витебск, пр-т Фрунзе, д.41а, VITRYSSLAND

Chef för polisen i länet Vitebsk (sedan juni 2012), polisgeneral (sedan 2013). Tidigare biträdande chef för polisen i Minsk och chef för Minsk-polisens kravallstyrka (Omon). Förde befäl över styrkor som slog ner en fredlig demonstration den 19 december 2010, deltog personligen i de våldsamheter som han i februari 2011 belönades för genom ett tackbrev från president Lukasjenko. Under 2011 förde han också befäl över styrkor som slog ner flera andra protestaktioner som genomfördes av politiska aktivister och fredliga medborgare i Minsk.

68.

Kakunin, Aliaksandr Aliaksandravich (Kakunin, Aljaksandr Aljaksandrovitj) (Kakunin, Aliaxandr Aliaxandravich)

Kakunin, Aleksandr Aleksandravich (Kakunin, Aleksandr Aljaksandravitj) (Kakunin, Alexandr Alexandrovich)

Alexander Aleksandrovich Kakunin

Alexander Aleksandrovich Kakunin (Александр Александрович Какунин, Аляксандр, Аляксандровіч Какунін)

КАКУНИН Александр Александрович

Image

Chef för straffkoloni IK-2 i Babrujsk (Bobrujsk)

Ansvarig för omänsklig behandling av de politiska fångarna A. Sannikau och A. Bjaljatski i straffkoloni IK-2 i Babrujsk. Oppositionsaktivister torterades, vägrades tillgång till advokat och placerades i isolering i straffkolonin under hans överinseende. Kakunin utövade påtryckningar på A. Bjaljatski och A. Sannikau för att tvinga dem att underteckna en nådeansökan.

73.

Kanapliou, Uladzimir Mikalaevich (Kanapljeu, Uladzimir Mikalajevitj)

Konoplev, Vladimir Nikolaevich (Konopljov, Vladimir Nikolajevitj)

КАНАПЛЕЎ, Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ, Владимир Николаевич

Födelsedatum: 3.1.1954.

Födelseort: Akulintsy, länet Mahiljou (Mogiljov)

ID: 3030154A124PB9

| Adress: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь |
| --- |
| 220020 г. Минск ул.Радужная, 27 VITRYSSLAND |

Adress: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь

220020 г. Минск ул.Радужная, 27 VITRYSSLAND

Nära band till president Lukasjenko, som han hade ett tätt samarbete med under 1980-talet, men främst under 1990-talet. Vice ordförande i nationella olympiska kommittén (Aleksandr Lukasjenko är ordförande). Tidigare talman i parlamentets undre kammare, utnämnd av presidenten. Var en av huvudaktörerna i presidentvalet 2006, vilket inte genomfördes korrekt.

Har av preidentadministrationen tilldelats en bostad i nomenklaturadistriktet Drozdy i Minsk.

78.

Kavaliou, Aliaksandr Mikhailavich (Kavaljou, Aljaksandr Michajlavitj)

Kovalev, Aleksandr Mikhailovich (Kovaljov, Aleksandr Michajlovitj)

КАВАЛЕЎ, Аляксандр Мiхайлавiч

КОВАЛЕВ, Александр Михайлович

Före detta chef för fånglägret i Horki. Han har gjort sig skyldig till omänsklig behandling av fångarna, särskilt förföljelse och tortyrliknande behandling av samhällsaktivisten Dzmitryj Dasjkevitj, som fängslades i samband med valet den 19 december 2010, och ingripandet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

85.

Khmaruk, Siargei Konstantinovich (Chmaruk, Sjargej Konstantsinavitj)

Khmaruk, Sergei Konstantinovich (Chmaruk, Sergej Konstantinovitj) (Khmaruk, Sergey Konstantinovich)

ХМАРУК, Сяргей Канстанцiнавiч

ХМАРУК, Сергей Константинович

Adress: Прокуратура г. Минска ул. Раковская 38 VITRYSSLAND

Åklagare i staden Minsk. Tidigare åklagare i länet Brest. Ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valen i december 2010.

Befordrad i februari 2011.

93.

Konan, Viktar Aliaksandravich (Konan, Viktar Aljaksandravitj)

Konon, Viktor Aleksandrovich (Konon, Viktor Aleksandrovitj)

КОНАН, Вiктар Аляксандравiч

КОНОН, Виктoр Александрович

Har aktivt undergrävt demokratin i Vitryssland. Som f.d. biträdande allmän åklagare fram t.o.m. 2012 var han ansvarig för och direkt delaktig i all underrättelseverksamhet som utfördes av den allmänna åklagarens kontor och som riktades mot oberoende och oppositionella enheter, bland annat under 2010.

94.

Kornau, Uladzimir Uladzimiravich (Kornau, Uladzimir Uladzimiravitj)

Kornov, Vladimir Vladimirovich (Kornov, Vladimir, Vladimirovitj)

КОРНАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

КОРНОВ, Владимир Владимирович

| Adress: Суд Советского района г. Минска |
| --- |
| 220113, г. Минск, Логойский тракт, 3 VITRYSSLAND |
| Tfn: +375 172 80 83 40 |

Adress: Суд Советского района г. Минска

220113, г. Минск, Логойский тракт, 3 VITRYSSLAND

Tfn: +375 172 80 83 40

Chef för distriktsdomstolen i Savetski i Minsk, före detta domare vid domstolen i staden Minsk och godkände avslaget av Bjaljatskis överklagan. Bjaljatski försvarade aktivt och stödde de personer som drabbats av repressiva åtgärder i samband med valet den 19 december 2010 och av ingripandet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

95.

Korzh, Ivan Aliakseevich (Korzj, Ivan Aljaksejevitj)

Korzh, Ivan Alekseevich (Korzj, Ivan Aleksejevitj)

КОРЖ, Iван Аляксеевiч

КОРЖ, Иван Алексеевич

Chef för KGB i länet Hrodna. Ansvarig för KGB:s repressiva verksamhet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen i länet Hrodna.

97.

Krasheuski, Viktar (Krasjeuski, Viktar)

Krashevski, Viktor (Krasjevskij, Viktor)

Image

КРАШЕВСКИЙ, Виктор

General, före detta chef för GRU (försvarsministeriets underrättelsedepartement) och biträdande personalchef för Vitrysslands försvarsmakt (t.o.m. februari 2013). Ansvarig för underrättelsetjänstens repressiva verksamhet mot det civila samhället och demokratisk opposition.

105.

Kuzniatsou, Ihar Nikonavich (Kuzniatsou, Ihar Nikonavitj)

Kuznetsov, Igor Nikonovich (Kuznetsov, Igor Nikonovitj)

КУЗНЯЦОЎ, Irap Нiконaвiч

КУЗНЕЦОВ, Игорь Никонович

Adress: KGB Training Centre Бядули 2, 220034, Минск, VITRYSSLAND

Chef för KGB:s utbildningscentrum, tidigare chef för KGB i länet och staden Minsk.

Som ansvarig för förberedelse och utbildning av KGB:s personal var han ansvarig för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen. I sina tidigare tjänster har han varit ansvarig för samma repressiva verksamhet för KGB i länet och staden Minsk.

114.

Liabedzik, Mikhail Piatrovich (Ljabedzik, Michail Pjatrovitj)

Lebedik, Mikhail Petrovich (Lebedik, Michail Petrovitj)

ЛЯБЕДЗIК, Мiхаiл Пятровiч

ЛЕБЕДИК, Михаил Петрович

Adress: Ул. Б. Хмельницкого, 10 а, Минск, 220013, VITRYSSLAND

Utnämndes till chef för den centrala valkommissionen under presidentvalskampanjen 2010. Förste biträdande chef (åter utnämnd den 21 januari 2014) för tillsynsorganet för övervakning av att förfaranden och regler för valkampanjer följs i medierna. Har i den rollen spelat en aktiv roll för regimvänlig propaganda under valkampanjerna 2010 och 2012. Förlänades den 26 oktober 2011 Franzisk Skorina-ordern av presidenten. Vägrade i september 2012 att släppa in ledamöter från oberoende medier i tillsynsorganet. Förste biträdande chefredaktör vid tidningen för presidentens kansli och den viktigaste propagandatidningen Sovetskaja Belarus. Källa till regeringsvänlig politik, genom förfalskade uppgifter och icke rättvisande kommentarer om de processer som pågår i Vitryssland mot den demokratiska oppositionen och det civila samhället, vilka systematiskt har lyfts fram på ett negativt och nedsättande sätt, särskilt efter presidentvalet 2010.

115.

Liaskouski, Ivan Anatolievich (Ljaskouski, Ivan Anatoljevitj)

Leskovski, Ivan Anatolievich (Leskovskij, Ivan Anatoljevitj)

ЛЯСКОЎСКI, Iван Анатольевiч

ЛЕСКОВСКИЙ, Иван Анатольевич

Tidigare chef för KGB i länet Homel och f.d. biträdande chef för KGB i Homel. Ansvarig för KGB:s repressiva verksamhet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen i länet Homel. Han avskedades från sin tjänst av presidenten den 2 april på grund av olämpligt uppträdande.

117.

Lomats, Zianon Kuzmich (Lomats, Zianon Kuzmitj)

Lomat, Zenon Kuzmich (Lomat, Zenon Kuzmitj)

ЛОМАЦЬ, Зянон Кузьмiч

ЛОМАТЬ, Зенон Кузьмич

Födelsedatum: 27.1.1944,

Födelseort: Karabani, länet Minsk

Har aktivt undergrävt demokratin i Vitryssland. Som före detta ordförande för den statliga kontrollkommittén (till 2010) var han en av huvudpersonerna i målet mot Ales Bjaljatski, en av de främsta försvararna av mänskliga rättigheter, chef för det vitryska centrumet för mänskliga rättigheter Vjasna, vice ordförande för FIDH. A. Bjaljatski deltog aktivt i försvaret av och stödet till dem som hade utsatts för förföljelse i samband med valen den 19 december 2010 och repressionen mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

118.

Lopatko, Alexander Alexandrovich (Lopatko, Aleksandr Aleksandrovitj) (Lapatka, Aljaksandr Aljaksandrovitj)

Александр Александрович Лопатко

Аляксандр Аляксандровiч Лапатка

Biträdande chef för fångkoloni IK-9 i Mazyr

Ansvarig för omänsklig behandling av D. Dasjkevitj, bl.a. tortyr och vägran att ge tillgång till rättslig företrädare. Lopatko hade en nyckelroll i det fångläger där Dasjkevitj hölls fången och där metoder för psykologisk press, inbegripet vägrande av sömn och isolering, användes mot politiska fångar såsom Dasjkevitj.

120.

Lukashenka, Dzmitry Aliaksandravich (Lukasjenka, Dzmitryj Aljaksandravitj),

Lukashenko, Dmitri Aleksandrovich (Lukasjenko, Dmitrij Aleksandrovitj)

Image

ЛУКАШЕНКО, Дмитрий Александрович

Födelsedatum: 23.3.1980

| Adress: President's Sports Club |
| --- |
| 220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4. VITRYSSLAND |

Adress: President's Sports Club

220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4. VITRYSSLAND

Affärsman som aktivt deltagit i finansiella transaktioner där Lukasjenkos familj varit delaktig.

Ordförande i presidentens idrottsklubb.

126.

Maltsau, Leanid Siamionavich (Maltsau, Leanid Siamjonavitj)

Maltsev, Leonid Semenovich (Maltsev, Leonid Semjonovitj)

МАЛЬЦАЎ, Леанiд Сяменавiч

МАЛЬЦЕВ, Леонид Семенович

Födelsedatum: 29.8.1949

Födelseort: Vetenevka, distriktet Slomin, länet Hrodna

(д. Ветеньевка, Слонимского района, Гродненской области)

ID: 3290849A002PB5

Chef för statliga gränskommittén, före detta sekreterare vid säkerhetsrådet.

137.

Navumau, Uladzimir Uladzimiravich (Navumau, Uladzimir Uladzimiravitj)

Naumov, Vladimir Vladimirovich (Naumov, Vladimir Vladimirovitj)

НАВУМАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

НАУМОВ, Владимир Владимирович

Födelsedatum: 7.2.1956

Födelseort: Smolensk (Ryssland)

Underlät att vidta åtgärder för att utreda följande ouppklarade försvinnanden i Vitryssland 1999–2000: Juryj Zacharenka, Viktar Hantjar, Anatol Krasouski och Dzmitryj Zavadski. Tidigare inrikesminister och även f.d. chef för presidentens säkerhetstjänst. I sin egenskap av inrikesminister var han ansvarig för de repressiva åtgärderna mot fredliga demonstrationer tills han pensionerades av hälsoskäl den 6 april 2009.

Erhöll av preidentadministrationen en bostad i nomenklaturadistriktet Drozdy i Minsk.

146.

Paulichenka, Dzmitry Valerievich

Pavlichenko, Dmitri Valerievich (Pavlichenko, Dmitriy Valeriyevich) (Pavlitjenko, Dmitrij Valerijevitj)

Image

ПАВЛИЧЕНКО, Дмитрий Валериевич

Födelsedatum: 1966

Födelseort: Vitsebsk

| Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь” |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND |

Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь”

220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND

Nyckelperson i de oupklarade försvinnandena av Juryj Zacharenka, Viktar Hantjar, Anatol Krasouski och Dzmitryj Zavadski i Vitryssland 1999-2000. Före detta chef för specialstyrkorna vid inrikesministeriet (SOBR).

Affärsman, hedersordförande i inrikesministeriets förening för veteraner från specialstyrkorna vid inrikesministeriet.

148.

Piakarski, Aleh Anatolievich (Pjakarski, Aleh Anatoljevitj)

Pekarski, Oleg Anatolievich (Pekarskij, Oleg Anatoljevitj)

ПЯКАРСКI, Алег Анатольевiч

ПЕКАРСКИЙ, Олег Анатольевич

ID: 3130564A041PB9

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Var som före detta förste biträdande inrikesminister (t.o.m. 2012) ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valet i december 2010.

Överste i reservstyrkorna.

155.

Pykina, Natallia Mikhailauna (Pykina, Natallja Michailauna)

Pykina, Natalia Mikhailauna (Pykina, Natalja Michajlovna) Pikina, Natalia Mikhailovna (Pykina, Natalya Mikhailovna)

Image

Image

Födelsedatum: 20.4.1971

Födelseort: Rakov

| Adress: Суд Партизанского района г. Минска |
| --- |
| 220027, г. Минск, ул. Семашко, 33 VITRYSSLAND |

Adress: Суд Партизанского района г. Минска

220027, г. Минск, ул. Семашко, 33 VITRYSSLAND

Ansvarig för genomförandet av politiskt motiverade administrativa och straffrättsliga påföljder mot företrädare för det civila samhället. Domare vid domstolen i distriktet Partyzanski som arbetar med målet mot Mikita Lichavid. Den 29 mars 2011 dömde hon Lichavid, en aktivist i rörelsen För frihet, till tre och ett halvt års fängelse. Hon har utnämnts till vice ordförande i distriktsdomstolen i Partyzanski i Minsk.

157.

Rakhmanava, Maryna Iurievna (Rachmanava, Maryna Jurjeuna)

Rakhmanova, Marina Iurievna (Rachmanova, Marina Jurjevna)

РАХМАНАВА, Марына Юр'еуна

РАХМАНОВА, Марина Юрьевна

Födelsedatum: 1970

Födelseort: Hrodna (Grodno)

Ledamot av den centrala valkommissionen och chef för avdelningen för offentliga ärenden i den regionala förvaltningen i länet Hrodna. Som ledamot av den centrala valkommissionen var hon ansvarig för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val vid presidentvalet den 19 december 2010 och parlamentsvalet i september 2012.

160.

Rubinov, Anatoli Nikolaevich

(Rubinov, Anatolij Nikolajevitj)

PYБIНAЎ, Анатоль Мiкалаевiч

РУБИНОВ, Анатолий Николаевич

Födelsedatum: 15.4.1939

Mogiljov (Mahiljou)

Talman i parlamentets övre kammare, tidigare biträdande chef med ansvar för medier och ideologiska frågor inom presidentens kansli (2006–2008). Var i denna position en av de främsta källorna till och språkrören för statlig propaganda och ideologiskt stöd för regimen. Ledamot av säkerhetsrådet sedan mars 2014.

161.

Rusak, Viktar Uladzimiravich (Rusak, Viktar Uladzimiravitj)

Rusak, Viktor Vladimirovich (Rusak, Viktor Vladimirovitj)

РУСАК, Вiктар Уладзiмiравiч

РУСАК, Виктор Владимирович

Födelsedatum: 4.5.1955

Födelseort: Minsk

| Adress: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь |
| --- |
| 220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11 VITRYSSLAND |

Adress: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь

220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11 VITRYSSLAND

Ledamot av parlamentets undre kammare, vice ordförande i utskottet för nationell säkerhet. Tidigare chef för KGB:s avdelning för ekonomisk säkerhet

Han var ansvarig för KGB:s repressesiva verksamhet mot det civila samhället och den politiska oppositionen.

166.

Sauko, Valery Iosifavich (Sauko, Valeryj Josifavitj)

Savko, Valeri Iosifovich (Savko, Valerij Josifovitj)

САЎКО, Валерый Iосiфавiч

САВКО, Валерий Иосифович

Ordförande i den regimvänliga fackföreningsorganisationen i länet Hrodna. Tidigare chef för den regionala valkommissionen i länet Hrodna för presidentvalet 2010 och de lokala valen i mars 2014. Som ordförande för en regional valkommission var han ansvarig för åsidosättandet av internationella normer för genomförandet av val vid presidentvalet den 19 december 2010 och för valfusk vid lokalvalen i mars 2014 i länet Hrodna.

167.

Shaeu, Valiantsin Piatrovich (Shayeu, Valyantsin Piatrovich) (Sjaeu, Valjantsin Pjatrovitj)

Shaev, Valentin Petrovich (Shayev, Valentin Petrovich) (Sjajev, Valentin Petrovitj)

ШАЕЎ Валянцiн Пятровiч

ШАЕВ, Валентин Петрович

Chef för undersökningskommittén, tidigare biträdande chef för undersökningskommittén samt f.d. åklagare i länet Homel. Ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valen i december 2010.

171.

Shchurok, Ivan Antonavich (Sjtjurok, Ivan Antonavitj)

Shchurok, Ivan Antonovich (Sjtjurok, Ivan Antonavitj)

ШЧУРОК, Iван Антонавiч

ЩУРОК, Иван Антонович

Ledamot av den centrala valkommissionen och chef för utbildningsdepartementet i den regionala förvaltningen i länet Vitsebsk. Som ledamot av den centrala valkommissionen var han ansvarig för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val vid presidentvalet den 19 december 2010 och parlamentsvalet i september 2012.

184.

Sirenka, Viktar Ivanavich (Sirenka, Viktar Ivanavitj)

Sirenko, Viktor Ivanovich (Sirenko, Viktor Ivanovitj)

Image

СИРЕНКО, Виктор Иванович

Födelsedatum: 4.3.1962

ID: 3040362B062PB7

| Adress: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома |
| --- |
| ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск VITRYSSLAND |

Adress: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома

ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск VITRYSSLAND

Ordförande i staden Minsks hälsovårdskommitté och tidigare chefskirurg vid akutsjukhuset i Minsk. Motsatte sig inte bortförandet av presidentkandidat Uladzimir Njakljajeu, som fördes till akutsjukhuset efter att ha misshandlats svårt den 19 december 2010. Genom sin underlåtenhet att tillkalla polis samarbetade han med okända gärningsmän och blev därmed befordrad.

Som chef för sjukvårdskommittén i staden Minsk är han ansvarig för att övervaka användningen av arbetshygieniska institutioner som medel att kväva de mänskliga rättigheterna.

185.

Sivakau, Iury Leanidavich (Sivakau, Yury Leanidavich) (Sivakau, Yury Leanidavich)

Sivakov, Iury (Yurij, Yuri) Leonidovich (Sivakov, Jurij Leonidovitj)

СIВАКАЎ, Юрый Леанідавіч

СИВАКОВ, Юрий Леонидович

Födelsedatum: 5.8.1946

Födelseort: Födelseort: Onory, länet Sachalin

| Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь” |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND |

Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь”

220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND

Iscensatte de ouppklarade försvinnandena av Juryj Zacharenka, Viktar Hantjar, Anatol Krasouski och Dzmitryj Zavadski i Vitryssland 1999-2000. Tidigare minister med ansvar för turism och sport, före detta inrikesminister och tidigare biträdande chef för presidentens kansli.

186.

Skurat, Viktar Vatslavavich (Skurat, Viktar Vatslavavitj)

Skurat Viktor Vatslavovich (Skurat, Viktor Vatslavovitj)

СКУРАТ, Вiктар Вацлавaвiч

СКУРАТ, Виктор Вацлавович

F.d. chef för inrikesministeriets säkerhetsavdelning. I denna egenskap, ansvarig för allvarliga människorättskränkningar och repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, särskilt efter presidentvalet 2010. I februari 2011 mottog han en utmärkelse i form av ett tackbrev för sina tjänster. Pensionerad sedan februari 2013. Chef för säkerhetsavdelningen vid holdingbolaget MZOR, som är ett statsägt företag som sorterar under Vitrysslands industriministerium och följaktligen är direkt förbundet med Lukasjenkos regim.

201.

Traulka, Pavel (Traulka, Pavel)

Traulko, Pavel (Traulko, Pavel)

ТРАУЛЬКА, Павел

ТРАУЛЬКО, Павел

Överstelöjtnant, tidigare verksam inom KGB:s militära kontraspionage (numera chef för presstjänsten i Vitrysslands nyinrättade undersökningskommitté). Han förfalskade bevisning och använde hot för att tvinga fram bekännelser av oppositionsaktivister på KGB-häktet i Minsk efter det att protestdemonstrationen efter valet slogs ned i Minsk den 19 december 2010. Han var direkt ansvarig för användningen av grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och nekade rätten till en rättvis rättegång. Hans agerande utgjorde en direkt överträdelse av de internationella åtaganden Vitryssland gjort i fråga om mänskliga rättigheter.

202.

Trutka, Iury Igorevich, (Trutko, Jurij Igorevitj) (Trutka, Yury Igorevich)

Trutko, Iury (Yurij, Yuri) Igorevich, (Trutko, Jurij Igorevitj)

ТРУТКA, Юрый Iгаравич

ТРУТКО, Юрий Игоревич

Biträdande chef för straffkoloni IK-2 i Babrujsk (Bobrujsk)

Ansvarig för omänsklig och grym behandling av de politiska fångarna A. Sannikau och A. Bjaljatski i straffkoloni IK-2 i Babrujsk. Oppositionsaktivister torterades, vägrades tillgång till juridiskt ombud och placerades i isolering i straffkolonin under hans överinseende. Trutko utövade påtryckningar på A. Bjaljatski och A. Sannikau för att tvinga dem att underteckna en nådeansökan.

217.

Volkau, Siarhei Mikhailavich (Volkau, Siarhej Michajlavitj)

Volkov, Sergei Mikhailovich (Volkov, Sergey Mikhailovich) (Volkov, Sergey Mikhailovich)

ВОЛКАЎ, Сяргей Мiхайлавiч

ВОЛКОВ, Сергей Михайлович

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Som före detta chef för KGB:s underrättelseavdelning var han ansvarig för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

221.

Zagorovski, Anton Vladimirovich

(Zagorovskij, Anton Vladimirovitj)

ЗАГАРОЎСКI, Антон Уладзiмiравiч

ЗАГОРОВСКИЙ, Антон Владимирович

Åklagare i staden Minsk, tidigare åklagare vid distriktsdomstolen i Frunzenski i Minsk, arbetade med målet mot demonstranten Vasil Parfjankou i februari 2011 och målet mot A. Sannikau i juli 2011. Ansvarig för genomförandet av politiskt motiverade administrativa och straffrättsliga påföljder mot företrädare för det civila samhället.

222.

Zaitsau, Vadzim Iurievitj (Zajtsau, Vadzim Jurjevitj)

Zaitsev, Vadim Iurievich (Zajtsev, Vadim Jurjevitj)

ЗАЙЦАЎ, Вадзiм Юр'евiч

ЗАЙЦЕВ, Вадим Юрьевич

Födelsedatum: 1964

Födelseort: Zjytomyr, Ukraina (Sovjetunionen)

Verkställande direktör för halvprivata Cosmos TV sedan juni 2013, utnämnd av Vitrysslands regering som statens företrädare. Före detta chef för KGB (juli 2008–november 2012).

Ansvarig för att ha omvandlat KGB till det främsta repressionsorganet mot civilsamhället och den demokratiska oppositionen. Ansvarig för spridning, via medier, av falsk information om de demonstranter som deltog i demonstrationen den 19 december 2010, enligt vilken dessa påstås ha haft med sig material som kunnat användas som vapen. Han hotade personligen den tidigare presidentkandidaten Andrej Sannikaus fru och barn. Han är den huvudsakliga initiativtagaren till order om olaglig förföljelse av den demokratiska oppositionen, tortyr av politiska motståndare och misshandel av fångar.

224.

Zacharau, Aljaksei Ivanavich (Zacharau, Aljaksej Ivanavitj)

Zakharov, Aleksei Ivanovich (Zakharov, Alexey Ivanovich) (Zacharov, Aleksej Ivanovitj)

ЗАХАРАЎ, Аляксей Iванавiч

ЗАХАРОВ, Алексей Иванович

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Som före detta chef för KGB:s avdelning för militärt kontraspionage- (t.o.m. 2012) bär han ansvaret för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen. Under hans överinseende deltog KGB-personal i förhör med politiska aktivister efter demonstrationen den 19 december 2010.

226.

Zhadobin, Iury Viktaravich (Zhadobin, Yury Viktaravich) (Zhadobin, Yury Viktaravich)

Zhadobin, Iuri Viktorovich (Zhadobin, Yuri Viktorovich) (Zhadobin, Yuri Viktorovich)

ЖАДОБIН, Юрый Biктapaвiч

ЖАДОБИН, Юрий Викторович

Födelsedatum: 14.11.1954

Födelseort: Dnipropetrovsk

ID: 3141154A021PB0

Försvarsminister sedan 2009.

I sin egenskap av ledamot i säkerhetsrådet godkänner han beslut om repressiva åtgärder som beslutats på ministernivå, däribland beslutet om att slå ner de fredliga demonstrationerna den 19 december 2010. Efter december 2010, lovordade han ”att de destruktiva krafterna helt hade förintats”, och syftade då på den demokratiska oppositionen.

227.

Zhuk, Alena Siamionauna (Zjuk, Alena Syamionauna) (Zhuk Alena Syamionauna)

Zhuk, Elena Semenovna (Zhuk, Yelena Semyonovna) (Zjuk, Jelena Semjonovna)

ЖУК, Алена Сямёнаўна

ЖУК, Елена Семеновна

Domare vid distriktsdomstolen i Persjamajski i Vitsebsk. Den 24 februari 2012 dömde hon Siarhej Kavalenka, som betraktades som en politisk fånge 2012–2013, till fängelse i två år och en månad för överträdelse av skyddstillsyn. Alena Zjuk var direkt ansvarig för kränkandet av en persons mänskliga rättigheter eftersom hon nekade Siarhej Kavalenka rätten till rättvis rättegång. Siarhej Kavalenka hade tidigare fått en villkorlig dom för att ha hängt upp en förbjuden historisk vit-röd-vit flagga, en symbol för oppositionen, i Vitsebsk. Den efterföljande domen som meddelades av Alena Zjuk var oproportionerligt hård med tanke på brottets art och strider mot den vitryska strafflagen. Alena Zjuks agerande utgjorde en direkt överträdelse av de internationella åtaganden Vitryssland gjort i fråga om mänskliga rättigheter.

228.

Zhuk, Dzmitry Aliaksandravich (Zjuk, Dzmitryj Aljaksandravitj)

Zhuk, Dmitri Aleksandrovich (Zjuk, Dmitrij Aleksandrovitj)

ЖУК, Дзмiтрый Аляксандравiч

ЖУК, Дмитрий Александрович

Födelsedatum: 7.7.1970

ID: 3070770A081PB7

| Adress: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО |
| --- |
| Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26 VITRYSSLAND |

Adress: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО

Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26 VITRYSSLAND

Sedan maj 2003 generaldirektör (vd) för den statliga nyhetsbyrån Belta.

Ansvarig för att sprida statlig propaganda i medierna, som bland annat med hjälp av förfalskad information har stöttat och försvarat kuvandet av den demokratiska oppositionen och det civila samhället den 19 december 2010.

230.

Zhukouski, Siarhei Kanstantsinavich (Zjukouski, Siarhej Kanstantsinavitj)

Zhukovski, Sergei Konstantinovich (Zjukovskij, Sergej Konstantinovitj)

ЖУКОЎСКI, Сяргей Канстанцiнавiч

ЖУКОВСКИЙ, Сергей Константинович

Som biträdande åklagare vid distriktsdomstolen i Zavodski i Minsk arbetar han med målet mot Iryna Chalip, Siarhej Martsaleu och Pavel Sevjarynets, som är framstående företrädare för det civila samhället. De anklagelser han lade fram var tydligt och direkt politiskt motiverade och utgör en uppenbar kränkning av straffprocesslagen. De byggde på en felaktig rubricering av händelserna den 19 december 2010 och hade varken stöd av bevisföring, belägg eller vittnesmål.

B.   Enheter

| | Namn
  (translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning) | Namn
  (vitrysk stavning) | Namn
  (rysk stavning) | Identifieringsuppgifter | Skäl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beltechexport | | ”

  ” | Republiken Vitryssland, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B |
| Tfn: +375 172 63 63 83 |
| Fax: +375 172 63 90 12 |

Namn

(translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning)

Namn

(vitrysk stavning)

Namn

(rysk stavning)

Identifieringsuppgifter

Skäl

1.

Beltechexport

Image

Republiken Vitryssland, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B

Tfn: +375 172 63 63 83

Fax: +375 172 63 90 12

Beltechexport drar nytta av regimen i sin egenskap av största exportör av vapen och militär utrustning i Vitryssland, vilket fordrar tillstånd från de vitryska myndigheterna

3.

Beltech Holding

Белтех Холдинг

Beltekh Holding drar nytta av regimen, särskilt genom Beltechexport, som ingår i Beltekh Holding. Beltechexport drar nytta av regimen i sin egenskap av största exportör av vapen och militär utrustning i Vitryssland, vilket fordrar tillstånd från de vitryska myndigheterna.

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1160/2014

av den 30 oktober 2014

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 när det gäller förteckningen över länder och territorier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (1), särskilt artiklarna 10 och 19, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 998/2003 fastställs de djurhälsovillkor som ska vara uppfyllda vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte samt de regler som ska gälla för kontroll av sådana transporter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 998/2003 fastställs de djurhälsovillkor som ska vara uppfyllda vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte samt de regler som ska gälla för kontroll av sådana transporter.

| (2) | I del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003 förtecknas tredjeländer och territorier som är rabiesfria och tredjeländer och territorier från vilka det har konstaterats att risken för att rabies förs in till unionen vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte inte är högre än risken i samband med sådana transporter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

I del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003 förtecknas tredjeländer och territorier som är rabiesfria och tredjeländer och territorier från vilka det har konstaterats att risken för att rabies förs in till unionen vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte inte är högre än risken i samband med sådana transporter mellan medlemsstaterna.

| (3) | För att föras upp på den förteckningen bör ett tredjeland styrka sin status i fråga om rabies och visa att det uppfyller vissa krav rörande anmälning av misstanke om rabies, övervakningssystem, veterinärmyndigheternas struktur och organisation, tillämpning av alla tillsynsåtgärder för förebyggande och kontroll av rabies samt bestämmelser om utsläppande på marknaden av rabiesvaccin. |
| --- | --- |

(3)

För att föras upp på den förteckningen bör ett tredjeland styrka sin status i fråga om rabies och visa att det uppfyller vissa krav rörande anmälning av misstanke om rabies, övervakningssystem, veterinärmyndigheternas struktur och organisation, tillämpning av alla tillsynsåtgärder för förebyggande och kontroll av rabies samt bestämmelser om utsläppande på marknaden av rabiesvaccin.

| (4) | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har lämnat upplysningar om landets status med avseende på rabies och om överensstämmelsen med kraven i förordning (EG) nr 998/2003. Efter en bedömning av de upplysningarna förefaller det som om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen och därför bör föras upp på förteckningen i del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003. |
| --- | --- |

(4)

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har lämnat upplysningar om landets status med avseende på rabies och om överensstämmelsen med kraven i förordning (EG) nr 998/2003. Efter en bedömning av de upplysningarna förefaller det som om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien uppfyller de tillämpliga kraven i den förordningen och därför bör föras upp på förteckningen i del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003.

| (5) | Förordning (EG) nr 998/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 998/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I del C i bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003 ska följande post föras in mellan posterna för Saint Lucia och Montserrat:

”MK ... f.d. jugoslaviska republiken Makedonien”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1.

1

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1161/2014

av den 30 oktober 2014

om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (1), särskilt artikel 17, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga 1B till förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter fastställs de tekniska specifikationerna för konstruktion, provning, installation och besiktning av digitala färdskrivare. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga 1B till förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter fastställs de tekniska specifikationerna för konstruktion, provning, installation och besiktning av digitala färdskrivare.

| (2) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 68/2009 (2) infördes en adapter som en tillfällig lösning till och med den 31 december 2013, för att göra det möjligt att installera färdskrivare i överensstämmelse med bilaga 1B till förordning (EEG) nr 3821/85 i fordon i kategorierna M1 och N1. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 68/2009 (2) infördes en adapter som en tillfällig lösning till och med den 31 december 2013, för att göra det möjligt att installera färdskrivare i överensstämmelse med bilaga 1B till förordning (EEG) nr 3821/85 i fordon i kategorierna M1 och N1.

| (3) | Förordning (EEG) nr 3821/85 har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 (3) om färdskrivare vid vägtransporter för vilken lagstiftningsförfarandet avslutades den 15 januari 2014. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 3821/85 har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 (3) om färdskrivare vid vägtransporter för vilken lagstiftningsförfarandet avslutades den 15 januari 2014.

| (4) | I skäl 5 i förordningen (EU) nr 165/2014 fastställs att kommissionen kommer att överväga att förlänga giltighetstiden för adaptern när det gäller fordon i kategorierna M1 och N1 fram till 2015 och fortsätta ansträngningarna för att hitta en långsiktig lösning för fordon i kategorierna M1 och N1 före 2015. |
| --- | --- |

(4)

I skäl 5 i förordningen (EU) nr 165/2014 fastställs att kommissionen kommer att överväga att förlänga giltighetstiden för adaptern när det gäller fordon i kategorierna M1 och N1 fram till 2015 och fortsätta ansträngningarna för att hitta en långsiktig lösning för fordon i kategorierna M1 och N1 före 2015.

| (5) | I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln Digitala färdskrivare: Färdplan för framtida verksamhet
   (4), som åtföljde förslaget till förordning (EU) nr 165/2014, förutses att det kommer att ta två år att utarbeta och anta bilagor och tillägg efter antagandet av förordning (EU) nr 165/2014. |
| --- | --- |

(5)

I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln Digitala färdskrivare: Färdplan för framtida verksamhet
   (4), som åtföljde förslaget till förordning (EU) nr 165/2014, förutses att det kommer att ta två år att utarbeta och anta bilagor och tillägg efter antagandet av förordning (EU) nr 165/2014.

| (6) | En permanent lösning angående adaptern bör fastställas i de tekniska specifikationerna i förordning (EU) nr 165/2014. I enlighet med principen om berättigade förväntningar bör möjligheten att använda adaptrar i fordon i kategorierna M1 och N1 förlängas åtminstone tills de tekniska bilagorna och tilläggen antagits. |
| --- | --- |

(6)

En permanent lösning angående adaptern bör fastställas i de tekniska specifikationerna i förordning (EU) nr 165/2014. I enlighet med principen om berättigade förväntningar bör möjligheten att använda adaptrar i fordon i kategorierna M1 och N1 förlängas åtminstone tills de tekniska bilagorna och tilläggen antagits.

| (7) | Med tanke på att krav 172 löpte ut den 31 december 2013 bör förlängningen av adapterlösningen gälla med retroaktiv verkan från och med det datumet. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på att krav 172 löpte ut den 31 december 2013 bör förlängningen av adapterlösningen gälla med retroaktiv verkan från och med det datumet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 18 i förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 18 i förordning (EEG) nr 3821/85.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga 1B till rådets förordning (EEG) nr 3821/85 ska ändras på följande sätt:

| | I del I Definitioner led rr första strecksatsen ska datumet ”31 december 2013” ersättas med ”31 december 2015”. |
| --- | --- |

I del I Definitioner led rr första strecksatsen ska datumet ”31 december 2013” ersättas med ”31 december 2015”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 68/2009 av den 23 januari 2009 om anpassning för nionde gången till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter (EUT L 21, 24.1.2009, s. 3).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

3

(4)  KOM(2011) 454 slutlig.

4

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1162/2014

av den 30 oktober 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 59,9 |
| MA | 95,7 |
| MK | 50,7 |
| ZZ | 68,8 |
| 0707 00 05 | AL | 65,0 |
| MK | 80,7 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 87,3 |
| 0709 93 10 | MA | 82,8 |
| TR | 132,9 |
| ZZ | 107,9 |
| 0805 50 10 | AR | 72,8 |
| TR | 90,5 |
| UY | 29,5 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | BR | 272,2 |
| MD | 36,9 |
| PE | 362,4 |
| TR | 139,8 |
| US | 406,3 |
| ZZ | 243,5 |
| 0808 10 80 | BR | 53,2 |
| CL | 87,3 |
| NZ | 141,0 |
| ZA | 214,7 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 30 90 | CN | 68,8 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 84,2 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

59,9

MA

95,7

MK

50,7

ZZ

68,8

0707 00 05

AL

65,0

MK

80,7

TR

116,3

ZZ

87,3

0709 93 10

MA

82,8

TR

132,9

ZZ

107,9

0805 50 10

AR

72,8

TR

90,5

UY

29,5

ZZ

64,3

0806 10 10

BR

272,2

MD

36,9

PE

362,4

TR

139,8

US

406,3

ZZ

243,5

0808 10 80

BR

53,2

CL

87,3

NZ

141,0

ZA

214,7

ZZ

124,1

0808 30 90

CN

68,8

TR

99,6

ZZ

84,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/23

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1163/2014

av den 22 oktober 2014

om tillsynsavgifter

(ECB/2014/41)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), särskilt artikel 4.3 andra stycket, artikel 30 och artikel 33.2 andra stycket,

med beaktande av det offentliga samråd och den analys som har utförts i enlighet med artikel 30.2 i förordning (EU) nr 1024/2013, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EU) nr 1024/2013 inrättas den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 1024/2013 inrättas den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) som består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella behöriga myndigheterna.

| (2) | Enligt förordning (EU) nr 1024/2013 ansvarar ECB för att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt för alla kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag i alla medlemsstater i euroområdet samt i alla medlemsstater utanför euroområdet som inleder ett nära samarbete med ECB. Regler och förfaranden för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen samt med nationella utsedda myndigheter fastställs i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (2). |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) nr 1024/2013 ansvarar ECB för att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt för alla kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag i alla medlemsstater i euroområdet samt i alla medlemsstater utanför euroområdet som inleder ett nära samarbete med ECB. Regler och förfaranden för samarbetet mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen samt med nationella utsedda myndigheter fastställs i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (2).

| (3) | I artikel 30 i förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att ECB ska ta ut en årlig tillsynsavgift av kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna och filialer som är etablerade i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut etablerat i en icke-deltagande medlemsstat. De avgifter som tas ut av ECB ska täcka men inte överstiga de utgifter ECB ådrar sig i samband med de uppgifter den tilldelats enligt artiklarna 4–6 i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 30 i förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att ECB ska ta ut en årlig tillsynsavgift av kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna och filialer som är etablerade i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut etablerat i en icke-deltagande medlemsstat. De avgifter som tas ut av ECB ska täcka men inte överstiga de utgifter ECB ådrar sig i samband med de uppgifter den tilldelats enligt artiklarna 4–6 i förordning (EU) nr 1024/2013.

| (4) | Den årliga tillsynsavgiften bör omfatta ett belopp som ska betalas årligen av alla kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna och alla filialer som är etablerade i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut etablerat i en icke-deltagande medlemsstat som står under den gemensamma tillsynsmekanismens tillsyn. |
| --- | --- |

(4)

Den årliga tillsynsavgiften bör omfatta ett belopp som ska betalas årligen av alla kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna och alla filialer som är etablerade i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut etablerat i en icke-deltagande medlemsstat som står under den gemensamma tillsynsmekanismens tillsyn.

| (5) | Inom den gemensamma tillsynsmekanismen ska tillsynsansvaret för ECB och varje nationell behörig myndighet fördelas utifrån betydelsen av de enheter som står under tillsyn. |
| --- | --- |

(5)

Inom den gemensamma tillsynsmekanismen ska tillsynsansvaret för ECB och varje nationell behörig myndighet fördelas utifrån betydelsen av de enheter som står under tillsyn.

| (6) | ECB har direkt tillsynsbehörighet för betydande kreditinstitut, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna samt filialer i de deltagande medlemsstaterna till betydande kreditinstitut som är etablerade i de icke-deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

ECB har direkt tillsynsbehörighet för betydande kreditinstitut, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna samt filialer i de deltagande medlemsstaterna till betydande kreditinstitut som är etablerade i de icke-deltagande medlemsstaterna.

| (7) | ECB utövar också tillsyn över funktionssättet för den gemensamma tillsynsmekanismen, som omfattar alla kreditinstitut, såväl betydande som mindre betydande. För samtliga kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna ska ECB ha exklusiv behörighet att ge enheter tillstånd att driva verksamhet i ett kreditinstitut, att återkalla tillstånd samt att bedöma förvärv och avyttringar av kvalificerade innehav. |
| --- | --- |

(7)

ECB utövar också tillsyn över funktionssättet för den gemensamma tillsynsmekanismen, som omfattar alla kreditinstitut, såväl betydande som mindre betydande. För samtliga kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna ska ECB ha exklusiv behörighet att ge enheter tillstånd att driva verksamhet i ett kreditinstitut, att återkalla tillstånd samt att bedöma förvärv och avyttringar av kvalificerade innehav.

| (8) | De nationella behöriga myndigheterna är ansvariga för den direkta tillsynen över mindre betydande enheter som står under tillsyn, utan att detta påverkar ECB:s befogenhet att i specifika fall utöva direkt tillsyn i de fall då detta är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av höga tillsynsstandarder. När de belopp som ska finansiera kostnaderna via tillsynsavgifterna fördelas mellan kategorierna av betydande enheter som står under tillsyn och mindre betydande enheter som står under tillsyn, ska det beaktas hur tillsynsansvaret inom den gemensamma tillsynsmekanismen har fördelats och vilka utgifter ECB har ådragit sig i samband med detta. |
| --- | --- |

(8)

De nationella behöriga myndigheterna är ansvariga för den direkta tillsynen över mindre betydande enheter som står under tillsyn, utan att detta påverkar ECB:s befogenhet att i specifika fall utöva direkt tillsyn i de fall då detta är nödvändigt för en enhetlig tillämpning av höga tillsynsstandarder. När de belopp som ska finansiera kostnaderna via tillsynsavgifterna fördelas mellan kategorierna av betydande enheter som står under tillsyn och mindre betydande enheter som står under tillsyn, ska det beaktas hur tillsynsansvaret inom den gemensamma tillsynsmekanismen har fördelats och vilka utgifter ECB har ådragit sig i samband med detta.

| (9) | Enligt artikel 33.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska ECB genom förordningar och beslut offentliggöra de närmare operativa arrangemangen för genomförandet av de uppgifter den tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 33.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska ECB genom förordningar och beslut offentliggöra de närmare operativa arrangemangen för genomförandet av de uppgifter den tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013.

| (10) | Enligt artikel 30.3 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska avgifterna grundas på objektiva kriterier som hör samman med det berörda kreditinstitutets betydelse och riskprofil, inbegripet dess riskvägda tillgångar. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 30.3 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska avgifterna grundas på objektiva kriterier som hör samman med det berörda kreditinstitutets betydelse och riskprofil, inbegripet dess riskvägda tillgångar.

| (11) | Avgifterna ska beräknas på högsta sammanställningsnivå inom de deltagande medlemsstaterna. Detta innebär att man, för kreditinstitut som ingår i en grupp som står under tillsyn och som etablerats i de deltagande medlemsstaterna, ska beräkna och ta ut en avgift på gruppnivå. |
| --- | --- |

(11)

Avgifterna ska beräknas på högsta sammanställningsnivå inom de deltagande medlemsstaterna. Detta innebär att man, för kreditinstitut som ingår i en grupp som står under tillsyn och som etablerats i de deltagande medlemsstaterna, ska beräkna och ta ut en avgift på gruppnivå.

| (12) | När den årliga tillsynsavgiften beräknas bör dotterföretag som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater inte beaktas. I detta avseende samt för att fastställa de relevanta avgiftsfaktorerna för en grupp som står under tillsyn bör man tillhandahålla delsammanställda uppgifter för alla dotterföretag och verksamheter som styrs av moderföretaget i de deltagande medlemsstaterna. Kostnaderna för att ta fram sådana delsammanställda uppgifter kan dock vara höga, och därför bör enheter som står under tillsyn ges möjlighet att välja en avgift baserad på de uppgifter som tillhandahålls på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna inklusive dotterföretag som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater, även om detta kan resultera i en högre avgift. |
| --- | --- |

(12)

När den årliga tillsynsavgiften beräknas bör dotterföretag som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater inte beaktas. I detta avseende samt för att fastställa de relevanta avgiftsfaktorerna för en grupp som står under tillsyn bör man tillhandahålla delsammanställda uppgifter för alla dotterföretag och verksamheter som styrs av moderföretaget i de deltagande medlemsstaterna. Kostnaderna för att ta fram sådana delsammanställda uppgifter kan dock vara höga, och därför bör enheter som står under tillsyn ges möjlighet att välja en avgift baserad på de uppgifter som tillhandahålls på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna inklusive dotterföretag som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater, även om detta kan resultera i en högre avgift.

| (13) | De institut som omnämns i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (3) är undantagna från de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas enligt förordning (EU) nr 1024/2013 och ECB behöver därför inte ta ut några avgifter från dessa. |
| --- | --- |

(13)

De institut som omnämns i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (3) är undantagna från de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas enligt förordning (EU) nr 1024/2013 och ECB behöver därför inte ta ut några avgifter från dessa.

| (14) | En förordning har allmän giltighet, är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i euroområdet. Den är därför rätt instrument för att fastställa de praktiska reglerna för genomförandet av artikel 30 i förordning (EU) nr 1024/2013. |
| --- | --- |

(14)

En förordning har allmän giltighet, är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i euroområdet. Den är därför rätt instrument för att fastställa de praktiska reglerna för genomförandet av artikel 30 i förordning (EU) nr 1024/2013.

| (15) | I linje med artikel 30.5 i förordning (EU) nr 1024/2013 påverkar denna förordning inte de nationella behöriga myndigheternas rätt att ta ut avgifter i enlighet med nationell rätt och, i den mån tillsynsuppgifter inte har tilldelats ECB eller vad beträffar kostnaderna för att samarbeta med och biträda ECB och handla enligt dess instruktioner, i enlighet med tillämplig unionsrätt, om inte annat följer av arrangemangen för tillämpningen av förordning (EU) nr 1024/2013, inbegripet artiklarna 6 och 12 i denna. |
| --- | --- |

(15)

I linje med artikel 30.5 i förordning (EU) nr 1024/2013 påverkar denna förordning inte de nationella behöriga myndigheternas rätt att ta ut avgifter i enlighet med nationell rätt och, i den mån tillsynsuppgifter inte har tilldelats ECB eller vad beträffar kostnaderna för att samarbeta med och biträda ECB och handla enligt dess instruktioner, i enlighet med tillämplig unionsrätt, om inte annat följer av arrangemangen för tillämpningen av förordning (EU) nr 1024/2013, inbegripet artiklarna 6 och 12 i denna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

DEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs

| a) | metoder för att beräkna det totala beloppet för de årliga tillsynsavgifter som ska tas ut från enheter och grupper som står under tillsyn, |
| --- | --- |

a)

metoder för att beräkna det totala beloppet för de årliga tillsynsavgifter som ska tas ut från enheter och grupper som står under tillsyn,

| b) | metoder och kriterier för att beräkna den årliga tillsynsavgift som ska bäras av varje enhet och grupp som står under tillsyn, |
| --- | --- |

b)

metoder och kriterier för att beräkna den årliga tillsynsavgift som ska bäras av varje enhet och grupp som står under tillsyn,

| c) | förfarandet för ECB:s fakturering av den årliga tillsynsavgiften. |
| --- | --- |

c)

förfarandet för ECB:s fakturering av den årliga tillsynsavgiften.

2.   Det totala årliga tillsynsavgiftsbeloppet ska omfatta den årliga tillsynsavgiften för varje betydande enhet eller grupp som står under tillsyn och varje mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn och ska beräknas av ECB på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i förordning (EU) nr 1024/2013 och förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) tillämpas om inget annat anges, tillsammans med följande definitioner:

1.   årlig tillsynsavgift: avgift som ska betalas för varje enhet och grupp som står under tillsyn och som beräknas enligt de metoder som fastställs i artikel 10.6.

2.   årliga kostnader: det belopp som har fastställts i enlighet med bestämmelserna i artikel 5 och som ECB fakturerar i form av årliga tillsynsavgifter för en viss avgiftsperiod.

3.   Avgiftsskyldig: det avgiftsbetalande kreditinstitut eller den avgiftsbetalande filial som fastställs i enlighet med artikel 4 och som avgiftsavin är ställd till.

4.   Avgiftsfaktorer: uppgifter som avser en enhet eller grupp som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 10.3 a och som används för att beräkna den årliga tillsynsavgiften.

5.   Avgiftsavi: en avi som är ställd till en avgiftsskyldig och anger vilken årlig tillsynsavgift denne ska betala i enlighet med denna förordning.

6.   avgiftsbetalande kreditinstitut: ett kreditinstitut som är etablerat i en deltagande medlemsstat.

7.   avgiftsbetalande filial: en filial som är etablerad i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut etablerat i en icke-deltagande medlemsstat.

8.   Avgiftsperiod: ett kalenderår.

9.   första avgiftsperiod: tidsperioden från och med den dag då ECB åtar sig de uppgifter som den tilldelas enligt förordning (EU) nr 1024/2013 till och med utgången av det kalenderår då ECB åtar sig dessa uppgifter.

10.   grupp av avgiftsbetalande enheter: i) en grupp som står under tillsyn och ii) ett antal avgiftsbetalande filialer som klassas som en filial i enlighet med artikel 3.3.

11.   Medlemsstat: en medlemsstat i unionen.

12.   sammanlagda tillgångar: det sammanlagda värdet av tillångarna fastställt i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17). När det gäller en grupp av avgiftsbetalande enheter ska sammanlagda tillgångar inte omfatta dotterföretag som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater och tredjeländer.

13.   total riskexponering: för en grupp av avgiftsbetalande enheter och ett avgiftsbetalande kreditinstitut som inte ingår i en grupp av avgiftsbetalande enheter det belopp som fastställts på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och som beräknas i enlighet med artikel 92.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (4).

Artikel 3

Allmän skyldighet att betala den årliga tillsynsavgiften

1.   ECB ska ta ut en årlig tillsynsavgift för varje enhet och grupp som står under tillsyn för varje avgiftsperiod.

2.   Den årliga tillsynsavgiften för varje enhet och grupp som står under tillsyn framgår av en avgiftsavi som ställs till den avgiftsskyldige. Avgiftsavin och andra meddelanden från ECB avseende tillsynsavgifter kommer att ställas till den avgiftsskyldige. Den avgiftsskyldige är skyldig att erlägga den årliga tillsynsavgiften.

3.   Två eller flera avgiftsbetalande filialer som etablerats av samma kreditinstitut i samma deltagande medlemsstat anses utgöra en filial. Avgiftsbetalande filialer till samma kreditinstitut etablerade i olika deltagande medlemsstater anses inte utgöra en filial.

4.   Avgiftsbetalande filialer ska inom ramen för denna förordning anses utgöra separata enheter i förhållande till dotterföretag till samma kreditinstitut som är etablerade i samma deltagande medlemsstat.

Artikel 4

Den avgiftsskyldige

1.   Den avgiftsskyldige för den årliga tillsynsavgiften ska

| a) | vara det avgiftsbetalande kreditinstitutet, om det rör sig om ett avgiftsbetalande kreditinstitut som inte ingår i en grupp som står under tillsyn, |
| --- | --- |

a)

vara det avgiftsbetalande kreditinstitutet, om det rör sig om ett avgiftsbetalande kreditinstitut som inte ingår i en grupp som står under tillsyn,

| b) | vara den avgiftsbetalande filialen, om det rör sig om en avgiftsbetalande filial som inte kombineras med en annan avgiftsbetalande filial, |
| --- | --- |

b)

vara den avgiftsbetalande filialen, om det rör sig om en avgiftsbetalande filial som inte kombineras med en annan avgiftsbetalande filial,

| c) | fastställas i enlighet med bestämmelserna i punkt 2, om det rör sig om en grupp av avgiftsbetalande enheter som står under tillsyn. |
| --- | --- |

c)

fastställas i enlighet med bestämmelserna i punkt 2, om det rör sig om en grupp av avgiftsbetalande enheter som står under tillsyn.

2.   Utan att det påverkar de kostnadsfördelningsarrangemang som görs inom en grupp av avgiftsbetalande enheter, ska en grupp av avgiftsbetalande enheter behandlas som en enda enhet. Varje grupp av avgiftsbetalande enheter ska utse en avgiftsskyldig för hela gruppen samt underrätta ECB om den avgiftsskyldiges identitet. Den avgiftsskyldige ska vara etablerade i en deltagande medlemsstat. En sådan underrättelse ska endast anses giltig om den

| a) | anger namnen på alla enheter som står under tillsyn i den grupp som underrättelsen gäller, |
| --- | --- |

a)

anger namnen på alla enheter som står under tillsyn i den grupp som underrättelsen gäller,

| b) | undertecknas för alla enheter som står under tillsyn i gruppen, |
| --- | --- |

b)

undertecknas för alla enheter som står under tillsyn i gruppen,

| c) | inkommer till ECB senast den 1 juli varje år, så att den kan ligga till grund för den avgiftsavi som utfärdas för följande avgiftsperiod. |
| --- | --- |

c)

inkommer till ECB senast den 1 juli varje år, så att den kan ligga till grund för den avgiftsavi som utfärdas för följande avgiftsperiod.

Om ECB får mer än en underrättelse per grupp av avgiftsbetalande enheter inom utsatt tid, ska den underrättelse som ECB får närmast före tidsfristen vara den som gäller.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 förbehåller sig ECB rätten att fastställa den avgiftsskyldige.

DEL II

UTGIFTER OCH KOSTNADER

Artikel 5

Årliga kostnader

1.   De årliga kostnaderna ligger till grund för fastställandet av de årliga tillsynsavgifterna och finansierar kostnaderna.

2.   Det årliga kostnadsbeloppet ska fastställas på grundval av det årliga utgiftsbeloppet som består av alla utgifter som ECB ådrar sig under den relevanta avgiftsperioden och som direkt eller indirekt hör samman med dess tillsynsuppgifter.

De årliga tillsynsavgifterna ska sammanlagt uppgå till ett belopp som täcker men inte överstiger de utgifter som ECB ådrar sig i samband med sina tillsynsutgifter under den relevanta avgiftsperioden.

3.   När de årliga kostnaderna fastställs ska ECB beakta

| a) | alla avgiftsbelopp för tidigare avgiftsperioder som inte har kunnat indrivas, |
| --- | --- |

a)

alla avgiftsbelopp för tidigare avgiftsperioder som inte har kunnat indrivas,

| b) | alla räntebetalningar som har erhållits i enlighet med artikel 14, |
| --- | --- |

b)

alla räntebetalningar som har erhållits i enlighet med artikel 14,

| c) | alla belopp som har erhållits eller återbetalats i enlighet med artikel 7.3. |
| --- | --- |

c)

alla belopp som har erhållits eller återbetalats i enlighet med artikel 7.3.

Artikel 6

Uppskattning och fastställande av de årliga kostnaderna

1.   Utan att det påverkar ECB:s rapporteringsskyldigheter enligt förordning (EU) nr 1024/2013 ska ECB i slutet av varje kalenderår beräkna de uppskattade årliga kostnaderna för avgiftsperioden följande kalenderår.

2.   Inom fyra månader efter utgången av varje avgiftsperiod ska ECB fastställa de faktiska årliga kostnaderna för avgiftsperioden i fråga.

3.   De uppskattade och faktiska årliga kostnaderna ska ligga till grund för beräkningen av det totala årliga tillsynsavgiftsbeloppet som avses i artikel 9.1.

DEL III

FASTSTÄLLANDE AV DEN ÅRLIGA TILLSYNSAVGIFTEN

Artikel 7

Nya enheter som står under tillsyn eller förändrad status

1.   Om en enhet eller grupp som står under tillsyn endast står under tillsyn under en del av avgiftsperioden, ska den årliga tillsynsavgiften beräknas utifrån det hela antal avgiftsperiodsmånader som enheten eller gruppen står under tillsyn.

2.   Om ECB beslutar att en enhet eller grupp som står under tillsyn ska ändra status från betydande till mindre betydande eller vice versa, ska den årliga tillsynsavgiften beräknas utifrån det antal månader då den enhet eller grupp som står under tillsyn var en betydande eller mindre betydande enhet eller grupp på månadens sista dag.

3.   Om det årliga tillsynsavgiftsbelopp som tas ut avviker från det avgiftsbelopp som har beräknats i enlighet med punkt 1 eller 2, ska ECB göra en återbetalning till den avgiftsskyldige eller också utfärda en extra faktura över det restbelopp som den avgiftsskyldige ska betala.

Artikel 8

Fördelning av årliga kostnader mellan betydande och mindre betydande enheter som står under tillsyn

1.   För att beräkna vilken årlig tillsynsavgift som ska betalas för varje enhet eller grupp som står under tillsyn ska de årliga kostnaderna delas upp i två delar, en för varje kategori av enheter och grupper som står under tillsyn, enligt följande:

| a) | De årliga kostnader som ska finansieras av betydande enheter som står under tillsyn. |
| --- | --- |

a)

De årliga kostnader som ska finansieras av betydande enheter som står under tillsyn.

| b) | De årliga kostnader som ska finansieras av mindre betydande enheter som står under tillsyn. |
| --- | --- |

b)

De årliga kostnader som ska finansieras av mindre betydande enheter som står under tillsyn.

2.   Uppdelningen av årliga kostnader enligt punkt 1 ska göras på grundval av kostnadsfördelningen för de relevanta funktioner som utför den direkta tillsynen över betydande enheter som står under tillsyn och den indirekta tillsynen över mindre betydande enheter som står under tillsyn.

Artikel 9

Belopp som tas ut

1.   Det totala årliga tillsynsavgiftsbeloppet som ECB tar ut ska vara summan av

| a) | de beräknade årliga kostnaderna för den aktuella avgiftsperioden beräknade på grundval av den godkända budgeten för avgiftsperioden, |
| --- | --- |

a)

de beräknade årliga kostnaderna för den aktuella avgiftsperioden beräknade på grundval av den godkända budgeten för avgiftsperioden,

| b) | eventuellt överskott eller underskott från föregående avgiftsperiod som fastställs genom att de faktiska årliga kostnaderna som uppstått under föregående avgiftsperiod dras från de skattade årliga kostnaderna som tagits ut avseende föregående avgiftsperiod. |
| --- | --- |

b)

eventuellt överskott eller underskott från föregående avgiftsperiod som fastställs genom att de faktiska årliga kostnaderna som uppstått under föregående avgiftsperiod dras från de skattade årliga kostnaderna som tagits ut avseende föregående avgiftsperiod.

2.   För varje kategori av enheter och grupper som står under tillsyn ska ECB besluta om det totala årliga beloppet som tas ut via tillsynsavgiften, och offentliggöra sitt beslut på sin webbplats senast den 30 april under den relevanta avgiftsperioden.

Artikel 10

Årlig tillsynsavgift som ska betalas för enheter eller grupper som står under tillsyn

1.   Den årliga tillsynsavgift som ska betalas för varje betydande enhet eller grupp som står under tillsyn ska fastställas genom att de årliga kostnaderna som ska tas ut av kategorin betydande enheter och grupper som står under tillsyn fördelas mellan de enskilda betydande enheterna eller grupperna som står under tillsyn på grundval av deras avgiftsfaktorer.

2.   Den årliga tillsynsavgift som ska betalas för varje mindre betydande enhet eller grupp som står under tillsyn ska fastställas genom att de årliga kostnaderna som ska tas ut av kategorin mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn fördelas mellan de enskilda mindre betydande enheterna och grupperna som står under tillsyn på grundval av deras avgiftsfaktorer.

3.   Avgiftsfaktorerna på högsta sammanställningsnivå inom de deltagande medlemsstaterna ska beräknas enligt nedanstående.

| a) | Det årliga tillsynsavgiftsbelopp som ska betalas för varje enhet eller grupp som står under tillsyn ska fastställas utifrån avgiftsfaktorer motsvarande beloppet på referensdagen för:






  i) | sammanlagda tillgångar, |
| --- | --- | --- |

a)

Det årliga tillsynsavgiftsbelopp som ska betalas för varje enhet eller grupp som står under tillsyn ska fastställas utifrån avgiftsfaktorer motsvarande beloppet på referensdagen för:

i)

sammanlagda tillgångar,

| ii) | total riskexponering. För en avgiftsbetalande filial bedöms den totala riskexponeringen vara noll. |
| --- | --- |

ii)

total riskexponering. För en avgiftsbetalande filial bedöms den totala riskexponeringen vara noll.

| b) | Uppgifterna om avgiftsfaktorer ska fastställas och samlas in i enlighet med ett ECB-beslut som anger relevanta metoder och förfaranden. Detta beslut ska offentliggöras på ECB:s webbplats. |
| --- | --- |

b)

Uppgifterna om avgiftsfaktorer ska fastställas och samlas in i enlighet med ett ECB-beslut som anger relevanta metoder och förfaranden. Detta beslut ska offentliggöras på ECB:s webbplats.

| c) | Vid beräkningen av avgiftsfaktorer ska grupperna som står under tillsyn – som huvudregel – exkludera sådana tillgångar som dotterföretag har i icke-deltagande medlemsstater och tredjeländer. Grupper som står under tillsyn får besluta att inte exkludera sådana tillgångar vid beräkningen av avgiftsfaktorerna. |
| --- | --- |

c)

Vid beräkningen av avgiftsfaktorer ska grupperna som står under tillsyn – som huvudregel – exkludera sådana tillgångar som dotterföretag har i icke-deltagande medlemsstater och tredjeländer. Grupper som står under tillsyn får besluta att inte exkludera sådana tillgångar vid beräkningen av avgiftsfaktorerna.

| d) | För enheter och grupper som står under tillsyn som klassats som mindre betydande med stöd av artikel 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska avgiftsfaktorn för de sammanlagda tillgångarna inte överstiga 30 miljarder euro. |
| --- | --- |

d)

För enheter och grupper som står under tillsyn som klassats som mindre betydande med stöd av artikel 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska avgiftsfaktorn för de sammanlagda tillgångarna inte överstiga 30 miljarder euro.

| e) | Följande relativa viktning ska användas för avgiftsfaktorer:






  i) | sammanlagda tillgångar: 50 %. |
| --- | --- | --- |

e)

Följande relativa viktning ska användas för avgiftsfaktorer:

i)

sammanlagda tillgångar: 50 %.

| ii) | total riskexponering: 50 %. |
| --- | --- |

ii)

total riskexponering: 50 %.

4.   Avgiftsskyldiga ska tillhandahålla avgiftsfaktorer med den 31 december föregående år som referensdag och lämna de uppgifter som krävs för ECB:s beräkning av de årliga tillsynsavgifterna till den berörda nationella behöriga myndigheten senast vid affärsdagens slut den 1 juli under det år som följer på denna referensdag eller nästa affärsdag om den 1 juli inte infaller på en affärsdag. Om enheter som står under tillsyn tar fram sitt årsbokslut baserat på ett räkenskapsår som inte sammanfaller med kalenderåret, får de avgiftsskyldiga tillhandahålla avgiftsfaktorer med räkenskapsårets utgång som referensdag. De nationella behöriga myndigheten ska överlämna dessa uppgifter till ECB i enlighet med de förfaranden som ECB inrättar. Summan av alla avgiftsskyldigas sammanlagda tillgångar och summan av alla de avgiftsskyldigas totala riskexponering ska offentliggöras på ECB:s webbplats.

5.   Om en avgiftsskyldig inte tillhandahåller avgiftsfaktorerna, ska ECB fastställa avgiftsfaktorerna i enlighet med den metod som framgår av ECB-beslutet. Om avgiftsfaktorerna inte tillhandahålls i enlighet med punkt 4 i denna artikel bedöms detta som en överträdelse av denna förordning.

6.   Den årliga tillsynsavgiften som ska erläggas av en avgiftsskyldig ska beräknas enligt nedan.

| a) | Den årliga tillsynsavgiften är summan av den lägsta avgiftskomponenten och den variabla avgiftskomponenten. |
| --- | --- |

a)

Den årliga tillsynsavgiften är summan av den lägsta avgiftskomponenten och den variabla avgiftskomponenten.

| b) | Den lägsta avgiftskomponenten beräknas som en fast procentsats av det totala årliga tillsynsbeloppet för varje kategori av enheter och grupper som står under tillsyn i enlighet med vad som framgår av artiklarna 8 och 9. För kategorin betydande enheter och grupper som står under tillsyn är den fasta procentsatsen 10 procent. Detta belopp ska fördelas lika mellan samtliga avgiftsskyldiga. För betydande enheter och grupper som står under tillsyn vars tillgångar uppgår till högst 10 miljarder euro halveras den lägsta avgiftskomponenten. För kategorin mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn är den fasta procentsatsen 10 procent. Detta belopp ska fördelas lika mellan samtliga avgiftsskyldiga. Den lägsta avgiftskomponenten utgör den lägre gränsen för den årliga tillsynsavgiften per avgiftsskyldig. |
| --- | --- |

b)

Den lägsta avgiftskomponenten beräknas som en fast procentsats av det totala årliga tillsynsbeloppet för varje kategori av enheter och grupper som står under tillsyn i enlighet med vad som framgår av artiklarna 8 och 9. För kategorin betydande enheter och grupper som står under tillsyn är den fasta procentsatsen 10 procent. Detta belopp ska fördelas lika mellan samtliga avgiftsskyldiga. För betydande enheter och grupper som står under tillsyn vars tillgångar uppgår till högst 10 miljarder euro halveras den lägsta avgiftskomponenten. För kategorin mindre betydande enheter och grupper som står under tillsyn är den fasta procentsatsen 10 procent. Detta belopp ska fördelas lika mellan samtliga avgiftsskyldiga. Den lägsta avgiftskomponenten utgör den lägre gränsen för den årliga tillsynsavgiften per avgiftsskyldig.

| c) | Den variabla avgiftskomponenten är skillnaden mellan det totala årliga tillsynsbeloppet för varje kategori av enheter som står under tillsyn i enlighet med artiklarna 8 och 9, och den lägsta avgiftskomponenten för samma kategori. Den variabla avgiftskomponenten ska fördelas mellan de enskilda avgiftsskyldiga i varje kategori på grundval av respektive en avgiftsskyldigs andel av summan av alla avgiftsskyldigas viktade avgiftsfaktorer som har fastställts enligt punkt 3. |
| --- | --- |

c)

Den variabla avgiftskomponenten är skillnaden mellan det totala årliga tillsynsbeloppet för varje kategori av enheter som står under tillsyn i enlighet med artiklarna 8 och 9, och den lägsta avgiftskomponenten för samma kategori. Den variabla avgiftskomponenten ska fördelas mellan de enskilda avgiftsskyldiga i varje kategori på grundval av respektive en avgiftsskyldigs andel av summan av alla avgiftsskyldigas viktade avgiftsfaktorer som har fastställts enligt punkt 3.

Utifrån de beräkningar som görs i enlighet med föregående stycken och de avgiftsfaktorer som tillhandahålls i enlighet med punkt 4 i denna artikel ska ECB besluta om den årliga tillsynsavgiften som ska tas ut av varje avgiftsskyldig. Den årliga tillsynsavgiften som den avgiftsskyldige ska betala framgår av avgiftsavin.

DEL IV

SAMARBETE MED NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Artikel 11

Samarbete med nationella behöriga myndigheter

1.   ECB ska kommunicera med de nationella behöriga myndigheterna innan den fattar beslut om den slutliga avgiftsnivån för att säkerställa att tillsynen alltjämt håller en kostnadseffektiv och rimlig nivå för samtliga berörda kreditinstitut och filialer. För detta ändamål ska ECB utveckla och införa en lämplig kommunikationskanal i samarbete med de nationella behöriga myndigheterna.

2.   På ECB:s begäran ska de nationella behöriga myndigheterna bistå ECB med att ta ut avgifter.

3.   För kreditinstitut i en deltagande medlemsstat utanför euroområdet vars nära samarbete med ECB varken har avbrutits eller avslutats ska ECB utfärda instruktioner till den nationella behöriga myndigheten i respektive medlemsstat om insamling av avgiftsfaktorer och fakturering av den årliga tillsynsavgiften.

DEL V

FAKTURERING

Artikel 12

Avgiftsavi

1.   ECB ska varje år utfärda en avgiftsavi till alla avgiftsskyldiga.

2.   I avgiftsavin ska betalningsmetod för den årliga tillsynsavgiften anges. Den avgiftsskyldige ska uppfylla de krav som framgår av avgiftsavin med avseende på betalning av den årliga tillsynsavgiften.

3.   En avgiftsskyldig ska betala det belopp som förfaller till betalning enligt avgiftsavin inom 35 dagar från avgiftsavins utfärdandedag.

Artikel 13

Underrättelse om avgiftsavi

1.   Varje avgiftsskyldig ansvarar själv för att dennes kontaktuppgifter för avgiftsavin är aktuella och ska meddela ECB eventuella ändringar av kontaktuppgifterna (dvs. namn, funktion, organisationsenhet, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer). Senast den 1 juli varje avgiftsperiod ska varje avgiftsskyldig meddela ECB eventuella ändringar av kontaktuppgifterna. Kontaktuppgifterna ska avse en fysisk person eller hellre en funktion inom den avgiftsskyldiges organisation.

2.   ECB ska översända avgiftsavin på ett av följande sätt: a) elektroniskt eller genom annan jämförbar kommunikationsmetod, b) via fax, c) per budservice, d) per rekommenderad försändelse med mottagningsbevis, e) genom delgivning eller personligt överlämnande. Avgiftsavin är giltig även utan underskrift.

Artikel 14

Ränta vid utebliven betalning

Vid delbetalning, utebliven betalning eller bristande uppfyllelse av de betalningsvillkor som anges i avgiftsavin sker ränteberäkningen dag för dag på det utestående beloppet av den årliga tillsynsavgiften till räntesatsen för ECB:s huvudsakliga refinansieringsränta plus 8 procentenheter räknat från den dag då betalningen förföll, utan att detta påverkar andra åtgärder som ECB kan vidta.

DEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Sanktioner

Vid överträdelse av denna förordning får ECB förelägga sanktioner mot enheter som står under tillsyn i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2532/98 (5), i kombination med förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17).

Artikel 16

Övergångsbestämmelser

1.   Avgiftsavin för den första avgiftsperioden ska utfärdas tillsammans med avgiftsavin för 2015 års avgiftsperiod.

2.   För att ECB ska kunna börja ta ut den årliga tillsynsavgiften ska varje grupp av avgiftsbetalande enheter i enlighet med artikel 4.2 utse gruppens avgiftsskyldige samt underrätta ECB om den avgiftsskyldiges identitet senast den 31 december 2014.

3.   Den avgiftsskyldige ska för första gången tillhandahålla de uppgifter som framgår av artikel 13.1 senast den 1 mars 2015.

Artikel 17

Rapportering och översyn

1.   I enlighet med artikel 20.2 i förordning (EU) nr 1024/2013 ska ECB årligen rapportera till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och eurogruppen om den förutsedda utvecklingen vad gäller strukturen och beloppen för de årliga tillsynsavgifterna.

2.   Före 2017 ska ECB utföra en översyn av denna förordning, särskilt vad gäller metod och kriterier för att beräkna de årliga tillsynsavgifter som ska tas ut från varje enhet och grupp som står under tillsyn.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 22 oktober 2014.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 63.

1

(2)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM]) (ECB/2014/17) (EUT L 141, 14.5.2014, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (EGT L 318, 27.11.1998, s. 4).

5

---

DIREKTIV

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/32

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2014/101/EU

av den 30 oktober 2014

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1), särskilt artikel 20.1 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Kvaliteten och jämförbarheten hos de metoder som används för övervakningen av typparametrar framtagna under medlemsstaternas ansvar för att utföra ekologisk övervakning enligt artikel 8 i direktiv 2000/60/EG bör säkerställas. |
| --- | --- |

(1)

Kvaliteten och jämförbarheten hos de metoder som används för övervakningen av typparametrar framtagna under medlemsstaternas ansvar för att utföra ekologisk övervakning enligt artikel 8 i direktiv 2000/60/EG bör säkerställas.

| (2) | Enligt punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG ska de metoder som används för övervakningen av typparametrar överensstämma med de internationella standarder som anges i bilagan eller med andra nationella eller internationella standarder varigenom det säkerställs att data av motsvarande vetenskapliga kvalitet och jämförbarhet finns att tillgå. De internationella standarder som förtecknas i bilaga V är de som fanns tillgängliga när det direktivet antogs. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG ska de metoder som används för övervakningen av typparametrar överensstämma med de internationella standarder som anges i bilagan eller med andra nationella eller internationella standarder varigenom det säkerställs att data av motsvarande vetenskapliga kvalitet och jämförbarhet finns att tillgå. De internationella standarder som förtecknas i bilaga V är de som fanns tillgängliga när det direktivet antogs.

| (3) | Efter offentliggörandet av direktiv 2000/60/EG har ett antal nya standarder offentliggjorts av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), vissa av dem tillsammans med Internationella standardiseringsorganisationen, avseende biologisk provtagning av fytoplankton, makrofyter och fytobentos, bentiska evertebrater, fisk och hydromorfologiska egenskaper. Dessa standarder bör läggas till i punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av direktiv 2000/60/EG har ett antal nya standarder offentliggjorts av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), vissa av dem tillsammans med Internationella standardiseringsorganisationen, avseende biologisk provtagning av fytoplankton, makrofyter och fytobentos, bentiska evertebrater, fisk och hydromorfologiska egenskaper. Dessa standarder bör läggas till i punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG.

| (4) | Till följd av fortsatt utveckling av nya standarder och uppdatering av befintliga, offentliggörs vissa av de standarder som förtecknas i punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG inte längre av CEN:s medlemsorgan och bör därför utgå. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av fortsatt utveckling av nya standarder och uppdatering av befintliga, offentliggörs vissa av de standarder som förtecknas i punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG inte längre av CEN:s medlemsorgan och bör därför utgå.

| (5) | Två standarder (EN ISO 8689-1:1999 och EN ISO 8689-2:1999 9) som förtecknas i punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG avsåg biologisk klassificering och inte övervakning; dessa har senare beaktats vid framtagandet av protokoll för fastställande av klassgränser inom ramen för den gemensamma genomförandestrategin för direktivet och kan nu utgå. |
| --- | --- |

(5)

Två standarder (EN ISO 8689-1:1999 och EN ISO 8689-2:1999 9) som förtecknas i punkt 1.3.6 i bilaga V till direktiv 2000/60/EG avsåg biologisk klassificering och inte övervakning; dessa har senare beaktats vid framtagandet av protokoll för fastställande av klassgränser inom ramen för den gemensamma genomförandestrategin för direktivet och kan nu utgå.

| (6) | Direktiv 2000/60/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 2000/60/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 21.1 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 21.1 i direktiv 2000/60/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga V till direktiv 2000/60/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 20 maj 2016. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

1

---

BILAGA

I bilaga V i direktiv 2000/60/EG ska punkt 1.3.6 ersättas med följande:

”1.3.6   Standarder för övervakning av kvalitetsfaktorer

De metoder som används för övervakningen av typparametrar ska överensstämma med de internationella standarder som anges nedan i den mån de avser övervakning, eller med andra nationella eller internationella standarder varigenom det säkerställs att data av motsvarande vetenskapliga kvalitet och jämförbarhet finns att tillgå.

Standarder för provtagning av biologiska kvalitetsfaktorer

Allmänna metoder för användning tillsammans med de särskilda metoder som anges i standarderna för följande biologiska kvalitetsfaktorer:

| EN ISO 5667-3:2012 | Vattenundersökningar – Provtagning – Del 3: Riktlinjer för konservering och hantering av vattenprover |
| --- | --- |

EN ISO 5667-3:2012

Vattenundersökningar – Provtagning – Del 3: Riktlinjer för konservering och hantering av vattenprover

Standarder för fytoplankton

| EN 15204:2006 | Vattenundersökningar – Vägledning för bestämning av förekomst och sammansättning av fytoplankton genom inverterad mikroskopi (Utermöhl teknik) |
| --- | --- |
| EN 15972:2011 | Vattenundersökningar – Vägledning för kvantitativa och kvalitativa undersökningar av marina växtplankton |
| ISO 10260:1992 | Water quality – Measurement of biochemical parameters –Spectrometric determination of the chlorophyll-a concentration |

EN 15204:2006

Vattenundersökningar – Vägledning för bestämning av förekomst och sammansättning av fytoplankton genom inverterad mikroskopi (Utermöhl teknik)

EN 15972:2011

Vattenundersökningar – Vägledning för kvantitativa och kvalitativa undersökningar av marina växtplankton

ISO 10260:1992

Water quality – Measurement of biochemical parameters –Spectrometric determination of the chlorophyll-a concentration

Standarder för makrofyter och fytobentos

| EN 15460:2007 | Vattenundersökningar – Vägledning för inventering av makrofyter i sjöar |
| --- | --- |
| EN 14184:2014 | Vattenundersökningar – Vägledning för undersökning av akvatiska makrofyter i vattendrag |
| EN 15708:2009 | Vattenundersökningar – Vägledning för inventering, provtagning och laboratorieanalys av fytobentos i grunda vattendrag |
| EN 13946:2014 | Vattenundersökningar – Vägledning för provtagning och förbehandling av bentiska kiselalger från sjöar och vattendrag |
| EN 14407:2014 | Vattenundersökningar – Vägledning för identifiering och utvärdering av prover av bentiska kiselalger från vattendrag |

EN 15460:2007

Vattenundersökningar – Vägledning för inventering av makrofyter i sjöar

EN 14184:2014

Vattenundersökningar – Vägledning för undersökning av akvatiska makrofyter i vattendrag

EN 15708:2009

Vattenundersökningar – Vägledning för inventering, provtagning och laboratorieanalys av fytobentos i grunda vattendrag

EN 13946:2014

Vattenundersökningar – Vägledning för provtagning och förbehandling av bentiska kiselalger från sjöar och vattendrag

EN 14407:2014

Vattenundersökningar – Vägledning för identifiering och utvärdering av prover av bentiska kiselalger från vattendrag

Standarder för bentiska evertebrater

| EN ISO 10870:2012 | Vattenundersökningar – Vägledning för val av metoder och utrustning för provtagning av bottenfauna (bentiska makroevertebrater) i sötvatten |
| --- | --- |
| EN 15196:2006 | Vattenundersökningar – Vägledning för provtagning av puppskal från fjädermyggor (Chironomidae, ordning Diptera) vid ekologiska undersökningar |
| EN 16150:2012 | Vattenundersökningar – Vägledning för representativ provtagning av bottenfauna (bentiska makroevertebrater) i grunda vattendrag med pro-rata-metodik |
| EN ISO 19493:2007 | Vattenundersökningar – Vägledning vid marinbiologiska undersökningar av hårdbottensamhällen |
| EN ISO 16665:2013 | Vattenundersökningar – Vägledning för kvantitativ provtagning och provhantering av makrofauna på marina mjukbottnar |

EN ISO 10870:2012

Vattenundersökningar – Vägledning för val av metoder och utrustning för provtagning av bottenfauna (bentiska makroevertebrater) i sötvatten

EN 15196:2006

Vattenundersökningar – Vägledning för provtagning av puppskal från fjädermyggor (Chironomidae, ordning Diptera) vid ekologiska undersökningar

EN 16150:2012

Vattenundersökningar – Vägledning för representativ provtagning av bottenfauna (bentiska makroevertebrater) i grunda vattendrag med pro-rata-metodik

EN ISO 19493:2007

Vattenundersökningar – Vägledning vid marinbiologiska undersökningar av hårdbottensamhällen

EN ISO 16665:2013

Vattenundersökningar – Vägledning för kvantitativ provtagning och provhantering av makrofauna på marina mjukbottnar

Standarder för fisk

| EN 14962:2006 | Vattenundersökningar – Vägledning för val och användning av metoder för provtagning av fisk |
| --- | --- |
| EN 14011:2003 | Vattenundersökningar – Provtagning av fisk med elektricitet |
| EN 15910:2014 | Vattenundersökningar – Vägledning för beståndsskattning av fisk med mobila hydroakustiska metoder |
| EN 14757:2005 | Vattenundersökningar – Provtagning av fisk med översiktsnät |

EN 14962:2006

Vattenundersökningar – Vägledning för val och användning av metoder för provtagning av fisk

EN 14011:2003

Vattenundersökningar – Provtagning av fisk med elektricitet

EN 15910:2014

Vattenundersökningar – Vägledning för beståndsskattning av fisk med mobila hydroakustiska metoder

EN 14757:2005

Vattenundersökningar – Provtagning av fisk med översiktsnät

Standarder för hydromorfologiska parametrar

| EN 14614:2004 | Vattenundersökningar – Vägledning vid hydromorfologisk karakterisering av vattendrag |
| --- | --- |
| EN 16039:2011 | Vattenundersökningar – Vägledning för hydromorfologisk karakterisering av sjöar |

EN 14614:2004

Vattenundersökningar – Vägledning vid hydromorfologisk karakterisering av vattendrag

EN 16039:2011

Vattenundersökningar – Vägledning för hydromorfologisk karakterisering av sjöar

Standarder för fysikalisk-kemiska parametrar

Alla relevanta CEN/ISO-standarder”

---

BESLUT

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/36

---

EUROPEISKA RÅDETS BESLUT

av den 23 oktober 2014

om utnämning av Europeiska kommissionen

(2014/749/EU)

EUROPEISKA RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 17.3 och artikel 17.7 tredje stycket,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, och

av följande skäl:

| (1) | Mandatperioden för den kommission som utnämndes genom Europeiska rådets beslut 2010/80/EU (1) löper ut den 31 oktober 2014. |
| --- | --- |

(1)

Mandatperioden för den kommission som utnämndes genom Europeiska rådets beslut 2010/80/EU (1) löper ut den 31 oktober 2014.

| (2) | I enlighet med artikel 17.5 i fördraget om Europeiska unionen antog Europeiska rådet beslut 2013/272/EU (2) om antalet ledamöter i kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 17.5 i fördraget om Europeiska unionen antog Europeiska rådet beslut 2013/272/EU (2) om antalet ledamöter i kommissionen.

| (3) | En ny kommission bestående av en medborgare från varje medlemsstat, inklusive dess ordförande och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, som bör vara en av kommissionens vice ordförande, bör utnämnas för perioden från och med slutet på innevarande mandatperiod för kommissionen till och med den 31 oktober 2019. |
| --- | --- |

(3)

En ny kommission bestående av en medborgare från varje medlemsstat, inklusive dess ordförande och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, som bör vara en av kommissionens vice ordförande, bör utnämnas för perioden från och med slutet på innevarande mandatperiod för kommissionen till och med den 31 oktober 2019.

| (4) | Europeiska rådet har utsett Jean-Claude JUNCKER till den person som föreslagits Europaparlamentet som ordförande för kommissionen, och Europaparlamentet har valt honom till ordförande för kommissionen vid sin plenarsession den 15 juli 2014. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet har utsett Jean-Claude JUNCKER till den person som föreslagits Europaparlamentet som ordförande för kommissionen, och Europaparlamentet har valt honom till ordförande för kommissionen vid sin plenarsession den 15 juli 2014.

| (5) | Genom beslut 2014/648/EU, Euratom (3) antog rådet i samförstånd med den valda ordföranden för kommissionen förteckningen över övriga personer som det föreslår till ledamöter av kommissionen. Genom beslut 2014/716/EU, Euratom (4) om upphävande och ersättning av beslut 2014/648/EU, Euratom antog rådet i samförstånd med den valda ordföranden för kommissionen en ny förteckning över övriga personer som det föreslår till ledamöter av kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Genom beslut 2014/648/EU, Euratom (3) antog rådet i samförstånd med den valda ordföranden för kommissionen förteckningen över övriga personer som det föreslår till ledamöter av kommissionen. Genom beslut 2014/716/EU, Euratom (4) om upphävande och ersättning av beslut 2014/648/EU, Euratom antog rådet i samförstånd med den valda ordföranden för kommissionen en ny förteckning över övriga personer som det föreslår till ledamöter av kommissionen.

| (6) | Vid en omröstning den 22 oktober 2014 godkände Europaparlamentet kollektivt utnämningen av ordföranden, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt övriga ledamöter av kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Vid en omröstning den 22 oktober 2014 godkände Europaparlamentet kollektivt utnämningen av ordföranden, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt övriga ledamöter av kommissionen.

| (7) | Kommissionen bör därför utnämnas. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bör därför utnämnas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utnämns till Europeiska kommissionen för perioden 1 november 2014–31 oktober 2019:

| — | Till ordförande utnämns
  Jean-Claude JUNCKER |
| --- | --- |

—

Till ordförande utnämns

Jean-Claude JUNCKER

| — | Till ledamöter utnämns






  — | Vytenis Povilas ANDRIUKAITIS |
| --- | --- | --- |

—

Till ledamöter utnämns

—

Vytenis Povilas ANDRIUKAITIS

| — | Andrus ANSIP |
| --- | --- |

—

Andrus ANSIP

| — | Miguel ARIAS CAÑETE |
| --- | --- |

—

Miguel ARIAS CAÑETE

| — | Dimitris AVRAMOPOULOS |
| --- | --- |

—

Dimitris AVRAMOPOULOS

| — | Elżbieta BIEŃKOWSKA |
| --- | --- |

—

Elżbieta BIEŃKOWSKA

| — | Violeta BULC |
| --- | --- |

—

Violeta BULC

| — | Corina CREȚU |
| --- | --- |

—

Corina CREȚU

| — | Valdis DOMBROVSKIS |
| --- | --- |

—

Valdis DOMBROVSKIS

| — | Kristalina GEORGIEVA |
| --- | --- |

—

Kristalina GEORGIEVA

| — | Johannes HAHN |
| --- | --- |

—

Johannes HAHN

| — | Jonathan HILL |
| --- | --- |

—

Jonathan HILL

| — | Phil HOGAN |
| --- | --- |

—

Phil HOGAN

| — | Věra JOUROVÁ |
| --- | --- |

—

Věra JOUROVÁ

| — | Jyrki KATAINEN |
| --- | --- |

—

Jyrki KATAINEN

| — | Cecilia MALMSTRÖM |
| --- | --- |

—

Cecilia MALMSTRÖM

| — | Neven MIMICA |
| --- | --- |

—

Neven MIMICA

| — | Carlos MOEDAS |
| --- | --- |

—

Carlos MOEDAS

| — | Pierre MOSCOVICI |
| --- | --- |

—

Pierre MOSCOVICI

| — | Tibor NAVRACSICS |
| --- | --- |

—

Tibor NAVRACSICS

| — | Günther OETTINGER |
| --- | --- |

—

Günther OETTINGER

| — | Maroš ŠEFČOVIČ |
| --- | --- |

—

Maroš ŠEFČOVIČ

| — | Christos STYLIANIDES |
| --- | --- |

—

Christos STYLIANIDES

| — | Marianne THYSSEN |
| --- | --- |

—

Marianne THYSSEN

| — | Frans TIMMERMANS |
| --- | --- |

—

Frans TIMMERMANS

| — | Karmenu VELLA |
| --- | --- |

—

Karmenu VELLA

| — | Margrethe VESTAGER |
| --- | --- |

—

Margrethe VESTAGER

| — | Federica MOGHERINI, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

—

Federica MOGHERINI, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 1 november 2014.

Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 23 oktober 2014.

På Europeiska rådets vägnar

H. VAN ROMPUY

Ordförande

---

(1)  Europeiska rådets beslut 2010/80/EU av den 9 februari 2010 om utnämning av Europeiska kommissionen (EUT L 38, 11.2.2010, s. 7).

1

(2)  Europeiska rådets beslut 2013/272/EU av den 22 maj 2013 om antalet ledamöter i Europeiska kommissionen (EUT L 165, 18.6.2013, s. 98).

2

(3)  Rådets beslut 2014/648/EU, Euratom, fattat i samförstånd med den valda ordföranden för kommissionen, av den 5 september 2014 om antagande av förteckningen över övriga personer som det föreslår till ledamöter av kommissionen (EUT L 268, 9.9.2014, s. 5).

3

(4)  Rådets beslut 2014/716/EU, Euratom, fattat i samförstånd med den valda ordföranden för kommissionen, av den 15 oktober 2014 om antagande av förteckningen över övriga personer som det föreslår till ledamöter av kommissionen och om upphävande och ersättning av beslut 2014/648/EU, Euratom (EUT L 299, 17.10.2014, s. 29).

4

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/39 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/39

---

RÅDETS BESLUT 2014/750/GUSP

av den 30 oktober 2014

om ändring av rådets beslut 2012/642/Gusp om restriktiva åtgärder mot Vitryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 oktober 2012 antog rådet beslut 2012/642/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 15 oktober 2012 antog rådet beslut 2012/642/Gusp (1).

| (2) | På grundval av en översyn av beslut 2012/642/Gusp bör de restriktiva åtgärderna mot Vitryssland förlängas till och med den 31 oktober 2015. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av beslut 2012/642/Gusp bör de restriktiva åtgärderna mot Vitryssland förlängas till och med den 31 oktober 2015.

| (3) | Rådet anser att det inte längre finns skäl att behålla vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilagan till beslut 2012/642/Gusp. |
| --- | --- |

(3)

Rådet anser att det inte längre finns skäl att behålla vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilagan till beslut 2012/642/Gusp.

| (4) | Dessutom bör uppgifterna om vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilagan till beslut 2012/642/Gusp uppdateras. |
| --- | --- |

(4)

Dessutom bör uppgifterna om vissa personer och enheter på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilagan till beslut 2012/642/Gusp uppdateras.

| (5) | Beslut 2012/642/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2012/642/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2012/642/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 8.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 oktober 2015. Det ska ses över kontinuerligt. Det ska i förekommande fall förlängas eller ändras, om rådet anser att dess mål inte har uppfyllts.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 oktober 2015. Det ska ses över kontinuerligt. Det ska i förekommande fall förlängas eller ändras, om rådet anser att dess mål inte har uppfyllts.”

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2012/642/Gusp av den 15 oktober 2012 om restriktiva åtgärder mot Vitryssland (EUT L 285, 17.10.2012, s. 1).

1

---

BILAGA

| I. | Följande personer och enheter ska strykas från förteckningen i bilagan till beslut 2012/642/Gusp.
  A.   Personer







  Nr 2 | Akulich, Sviatlana Rastsislavauna |
| --- | --- | --- |
| Nr 3 | Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich |
| Nr 34 | Chasnouski, Mechyslau Edvardavich |
| Nr 45 | Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich |
| Nr 46 | Guseu, Aliaksei Viktaravich |
| Nr 70 | Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich |
| Nr 76 | Kastsian, Siarhei Ivanavich |
| Nr 82 | Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich |
| Nr 90 | Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna |
| Nr 99 | Krot, Ihar Uladzimiravich |
| Nr 100 | Krukouski, Viachaslau Iafimavich |
| Nr 102 | Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich |
| Nr 132 | Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich |
| Nr 141 | Orda, Mikhail Siarheevich |
| Nr 143 | Padaliak, Eduard Vasilievich |
| Nr 147 | Peftsieu, Uladzimir Paulavich |
| Nr 159 | Reliava, Aksana Anatolyeuna |
| Nr 172 | Sheiko, Ina Valerieuna |
| Nr 189 | Stosh, Mikalai Mikalaevich |
| Nr 197 | Taranda, Aliaksandr Mikhailavich |
| Nr 198 | Tarapetskaia, Halina Mikhailauna |
| Nr 199 | Ternavsky, Anatoly Andreevich |
| Nr 205 | Tsitsiankova, Alena Viktarauna |
| Nr 220 | Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich |

I.

Följande personer och enheter ska strykas från förteckningen i bilagan till beslut 2012/642/Gusp.

A.   Personer

Nr 2

Akulich, Sviatlana Rastsislavauna

Nr 3

Aliaksandrau, Dzmitry Piatrovich

Nr 34

Chasnouski, Mechyslau Edvardavich

Nr 45

Gardzienka, Siarhei Aliaksandravich

Nr 46

Guseu, Aliaksei Viktaravich

Nr 70

Kaliada, Aliaksandr Mikhailavich

Nr 76

Kastsian, Siarhei Ivanavich

Nr 82

Khadanovich, Aliaksandr Alyaksandrauvich

Nr 90

Kisialiova, Nadzeia Mikalaeuna

Nr 99

Krot, Ihar Uladzimiravich

Nr 100

Krukouski, Viachaslau Iafimavich

Nr 102

Kukharchyk, Piotr Dzmitryevich

Nr 132

Mikhalchanka, Aliaksei Yakaulevich

Nr 141

Orda, Mikhail Siarheevich

Nr 143

Padaliak, Eduard Vasilievich

Nr 147

Peftsieu, Uladzimir Paulavich

Nr 159

Reliava, Aksana Anatolyeuna

Nr 172

Sheiko, Ina Valerieuna

Nr 189

Stosh, Mikalai Mikalaevich

Nr 197

Taranda, Aliaksandr Mikhailavich

Nr 198

Tarapetskaia, Halina Mikhailauna

Nr 199

Ternavsky, Anatoly Andreevich

Nr 205

Tsitsiankova, Alena Viktarauna

Nr 220

Yuferytsyn, Dzmitry Viktaravich

B.   Enheter

| Nr 2 | Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications |
| --- | --- |
| Nr 6 | JLLC Neftekhimtrading |
| Nr 21 | JLLC Triplepharm |
| Nr 22 | LLC Triple-Veles |
| Nr 23 | Univest-M |
| Nr 24 | FLLC Unis Oil |
| Nr 25 | JLLC UnivestStroyInvest |

Nr 2

Private Unitary Enterprise (PUE) BT Telecommunications

Nr 6

JLLC Neftekhimtrading

Nr 21

JLLC Triplepharm

Nr 22

LLC Triple-Veles

Nr 23

Univest-M

Nr 24

FLLC Unis Oil

Nr 25

JLLC UnivestStroyInvest

| II. | Uppgifterna avseende följande personer och enheter i bilagan till beslut 2012/642/Gusp ska ersättas med följande uppgifter:
  A.   Personer | Namn
  (translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning) | Namn
  (vitrysk stavning) | Namn
  (rysk stavning) | Identifieringsuppgifter | Skäl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Bachmatau, Ihar Andreevich (Bachmatau, Ihar Andrejevitj)
  Bakhmatov, Igor Andreevich (Bachmatov, Igor Andrejevitj) | | БАХМАТАЎ, Irap Андреевич | Adress: БФСО ”Динамо” |
| 220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. VITRYSSLAND 2 |

II.

Uppgifterna avseende följande personer och enheter i bilagan till beslut 2012/642/Gusp ska ersättas med följande uppgifter:

A.   Personer

Namn

(translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning)

Namn

(vitrysk stavning)

Namn

(rysk stavning)

Identifieringsuppgifter

Skäl

12.

Bachmatau, Ihar Andreevich (Bachmatau, Ihar Andrejevitj)

Bakhmatov, Igor Andreevich (Bachmatov, Igor Andrejevitj)

Image

БАХМАТАЎ, Irap Андреевич

Adress: БФСО ”Динамо”

220030, г. Минск, ул. Кирова 8 корп. VITRYSSLAND 2

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Som f.d. biträdande chef för KGB med ansvar för personal och organisation av deras uppgifter var han ansvarig för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen. Återgick till reservstyrkorna i maj 2012.

Även ledamot i styrelsen för CJSC Dinamo-Minsk som står upptaget i punkt 20 i avsnitt B.

33.

Charnyshou, Aleh Anatolievich (Tjarnysjov, Aleh Anatoljevitj)

Chernyshev, Oleg Anatolievich (Tjernysjev, Oleg Anatoljevitj)

Image

Image

Adress: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17 VITRYSSLAND

Biträdande chef för KGB, sedan april 2014 ansvarig för utländsk underrättelsetjänst. Överste med ansvar för KGB:s terrorismbekämpningsenhet (enheten Alfa). Han deltog personligen i omänsklig och förnedrande behandling av oppositionsaktivister på KGB-häktet i Minsk efter det att protestdemonstrationen i Minsk efter valet slogs ned den 19 december 2010. Hans agerande utgjorde en direkt överträdelse av de internationella åtaganden Vitryssland gjort i fråga om mänskliga rättigheter.

35.

Chatviartkova, Natallia Alexeeuna (Tjatvjartkova, Natallja Aleksejeuna)

Chetvertkova, Natalia Alexeevna (Tjetvertkova, Natalja Aleksejevna) (Chetvertkova, Natalya Alexeevna)

ЧАТВЯРТКОВА, Наталля Алексееўнa

ЧЕТВЕРТКОВА, Наталья Алексеевнa

Före detta biträdande ordförande och domare vid distriktsdomstolen i Partyzanski i Minsk (t.om. den 18 juni 2012).

Hon var domare i rättegången mot den före detta- presidentkandidaten Andrej Sannikau, männsikorättsaktivisten Ilja Vasiljevitj, Fjodar Mirzajanau, Aleh Hnedtjyk och Uladzimir Jaromenak. Hennes genomförande av rättegången var ett klart brott mot straffprocesslagstiftningen. Hon godtog irrelevanta bevis och vittnesutsagor mot de anklagade.

40.

Dysko, Henadz Iosifavich (Dysko, Henadz Josifavitj)

Dysko, Gennadi Iosifovich (Dysko, Gennadij Josifovitj)

Image

Image

Födelsedatum: 1964

Födelseort: Asjmjany (Osjmjany), länet Hrodna

Adress: 210601 г.Витебск, ул. Жесткова, 14а (ul. Zhestkova, 14a Vitebsk) VITRYSSLAND

Åklagare i länet Vitsebsk till och med den 2 augusti 2011. Ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valet i december 2010. I detta inbegrips ansvaret för målen mot Siarhej Kavalenka och Andrej Hajdukau.

41.

Dzemiantsei, Vasil Ivanavich (Dzemyantsey, Vasil Ivanovich) (Dzemjantsej, Vasil Ivanavitj)

Dementei, Vasili Ivanovich (Dementey, Vasili Ivanovich) (Dementey, Vasili Ivanovich)

ДЗЕМЯНЦЕЙ, Васiль Iванавiч

ДЕМЕНТЕЙ, Василий Иванович

Födelsedatum: 20.9.1954

Födelseort: distriktet Tjasjniki, länet Vitsebsk

ID: 3200954E045PB4

| Adress: Гродненская региональная таможня |
| --- |
| 230003, г. Гродно, ул. Карского, 53 VITRYSSLAND |

Adress: Гродненская региональная таможня

230003, г. Гродно, ул. Карского, 53 VITRYSSLAND

Chef för Hrodnas regionala tullkommitté, tidigare förste biträdande chef för KGB (2005–2007), f.d. biträdande chef för den statliga tullkommittén.

Ansvarig för KGB:s repressiva verksamhet mot det civila samhället och demokratiska opposition, särskilt under 2006–2007.

42.

Dziadkou, Leanid Mikalaevich (Dzjadkou, Leanid Mikalajevitj)

Dedkov, Leonid Nikolaevich (Dedkov, Leonid Nikolajevitj)

ДЗЯДКОЎ, Леанiд Мiкалаевiч

ДЕДКОВ, Леонид Николаевич

Födelsedatum: 10.1964

ID: 3271064M000PB3

Adress: КГБ 210623, г. Минск, проспект Независимости, 17 VITRYSSLAND

Före detta biträdande chef för KGB (sedan juli 2013) med ansvar för utländsk underrättelsetjänst. Han var delansvarig för KGB:s repressesiva verksamhet mot det civila samhället och den politiska oppositionen.

55.

Hureeu Siarhei Viktaravich (Hurejeu Siarhej Viktaravitj)

Gureev Sergei Viktorovich, (Gurejev, Sergej Viktorovitj)

Image

ГУРЕЕВ, Сергей Викторович

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Genom sin tidigare roll som biträdande inrikesminister och chef för rannsakningsdomstolen är han ansvarig för det brutala kuvandet av protester samt för kränkningar av de mänskliga rättigheterna under utredningsförfaranden i samband med valet i december 2010. Gick till reservstyrkorna i februari 2012. För närvarande general i reservstyrkorna.

62.

Iauseev, Ihar Uladzimiravich (Jausejev, Ihar Uladzimiravitj) (Yauseev, Ihar Uladzimiravich; Yauseyev, Ihar Uladzimiravich)

Evseev, Igor Vladimirovich (Yevseev, Igor Vladimirovich; Yevseyev, Igor Vladimirovich) (Jevsejev, Igor Vladimirovitj)

ЯЎСЕЕЎ, Irap Уладзiмiравiч

ЕВСЕЕВ, Игорь Владимирович

Födelsedatum: 1968

Adress: г.Витебск, пр-т Фрунзе, д.41а, VITRYSSLAND

Chef för polisen i länet Vitebsk (sedan juni 2012), polisgeneral (sedan 2013). Tidigare biträdande chef för polisen i Minsk och chef för Minsk-polisens kravallstyrka (Omon). Förde befäl över styrkor som slog ner en fredlig demonstration den 19 december 2010, deltog personligen i de våldsamheter som han i februari 2011 belönades för genom ett tackbrev från president Lukasjenko. Under 2011 förde han också befäl över styrkor som slog ner flera andra protestaktioner som genomfördes av politiska aktivister och fredliga medborgare i Minsk.

68.

Kakunin, Aliaksandr Aliaksandravich (Kakunin, Aljaksandr Aljaksandrovitj) (Kakunin, Aliaxandr Aliaxandravich)

Kakunin, Aleksandr Aleksandravich (Kakunin, Aleksandr Aljaksandravitj) (Kakunin, Alexandr Alexandrovich)

Alexander Aleksandrovich Kakunin

Alexander Aleksandrovich Kakunin (Александр Александрович Какунин, Аляксандр, Аляксандровіч Какунін)

КАКУНИН Александр Александрович

Image

Chef för straffkoloni IK-2 i Babrujsk (Bobrujsk)

Ansvarig för omänsklig behandling av de politiska fångarna A. Sannikau och A. Bjaljatski i straffkoloni IK-2 i Babrujsk. Oppositionsaktivister torterades, vägrades tillgång till advokat och placerades i isolering i straffkolonin under hans överinseende. Kakunin utövade påtryckningar på A. Bjaljatski och A. Sannikau för att tvinga dem att underteckna en nådeansökan.

73.

Kanapliou, Uladzimir Mikalaevich (Kanapljeu, Uladzimir Mikalajevitj)

Konoplev, Vladimir Nikolaevich (Konopljov, Vladimir Nikolajevitj)

КАНАПЛЕЎ, Уладзiмiр Мiкалаевiч

КОНОПЛЕВ, Владимир Николаевич

Födelsedatum: 3.1.1954.

Födelseort: Akulintsy, länet Mahiljou (Mogiljov)

ID: 3030154A124PB9

| Adress: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь |
| --- |
| 220020 г. Минск ул.Радужная, 27 VITRYSSLAND |

Adress: Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь

220020 г. Минск ул.Радужная, 27 VITRYSSLAND

Nära band till president Lukasjenko, som han hade ett tätt samarbete med under 1980-talet, men främst under 1990-talet. Vice ordförande i nationella olympiska kommittén (Aleksandr Lukasjenko är ordförande). Tidigare talman i parlamentets undre kammare, utnämnd av presidenten. Var en av huvudaktörerna i presidentvalet 2006, vilket inte genomfördes korrekt.

Har av preidentadministrationen tilldelats en bostad i nomenklaturadistriktet Drozdy i Minsk.

78.

Kavaliou, Aliaksandr Mikhailavich (Kavaljou, Aljaksandr Michajlavitj)

Kovalev, Aleksandr Mikhailovich (Kovaljov, Aleksandr Michajlovitj)

КАВАЛЕЎ, Аляксандр Мiхайлавiч

КОВАЛЕВ, Александр Михайлович

Före detta chef för fånglägret i Horki. Han har gjort sig skyldig till omänsklig behandling av fångarna, särskilt förföljelse och tortyrliknande behandling av samhällsaktivisten Dzmitryj Dasjkevitj, som fängslades i samband med valet den 19 december 2010, och ingripandet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

85.

Khmaruk, Siargei Konstantinovich (Chmaruk, Sjargej Konstantsinavitj)

Khmaruk, Sergei Konstantinovich (Chmaruk, Sergej Konstantinovitj) (Khmaruk, Sergey Konstantinovich)

ХМАРУК, Сяргей Канстанцiнавiч

ХМАРУК, Сергей Константинович

Adress: Прокуратура г. Минска ул. Раковская 38 VITRYSSLAND

Åklagare i staden Minsk. Tidigare åklagare i länet Brest. Ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valen i december 2010.

Befordrad i februari 2011.

93.

Konan, Viktar Aliaksandravich (Konan, Viktar Aljaksandravitj)

Konon, Viktor Aleksandrovich (Konon, Viktor Aleksandrovitj)

КОНАН, Вiктар Аляксандравiч

КОНОН, Виктoр Александрович

Har aktivt undergrävt demokratin i Vitryssland. Som f.d. biträdande allmän åklagare fram t.o.m. 2012 var han ansvarig för och direkt delaktig i all underrättelseverksamhet som utfördes av den allmänna åklagarens kontor och som riktades mot oberoende och oppositionella enheter, bland annat under 2010.

94.

Kornau, Uladzimir Uladzimiravich (Kornau, Uladzimir Uladzimiravitj)

Kornov, Vladimir Vladimirovich (Kornov, Vladimir, Vladimirovitj)

КОРНАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

КОРНОВ, Владимир Владимирович

| Adress: Суд Советского района г. Минска |
| --- |
| 220113, г. Минск, Логойский тракт, 3 VITRYSSLAND |
| Tfn: +375 172 80 83 40 |

Adress: Суд Советского района г. Минска

220113, г. Минск, Логойский тракт, 3 VITRYSSLAND

Tfn: +375 172 80 83 40

Chef för distriktsdomstolen i Savetski i Minsk, före detta domare vid domstolen i staden Minsk och godkände avslaget av Bjaljatskis överklagan. Bjaljatski försvarade aktivt och stödde de personer som drabbats av repressiva åtgärder i samband med valet den 19 december 2010 och av ingripandet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

95.

Korzh, Ivan Aliakseevich (Korzj, Ivan Aljaksejevitj)

Korzh, Ivan Alekseevich (Korzj, Ivan Aleksejevitj)

КОРЖ, Iван Аляксеевiч

КОРЖ, Иван Алексеевич

Chef för KGB i länet Hrodna. Ansvarig för KGB:s repressiva verksamhet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen i länet Hrodna.

97.

Krasheuski, Viktar (Krasjeuski, Viktar)

Krashevski, Viktor (Krasjevskij, Viktor)

Image

КРАШЕВСКИЙ, Виктор

General, före detta chef för GRU (försvarsministeriets underrättelsedepartement) och biträdande personalchef för Vitrysslands försvarsmakt (t.o.m. februari 2013). Ansvarig för underrättelsetjänstens repressiva verksamhet mot det civila samhället och demokratisk opposition.

105.

Kuzniatsou, Ihar Nikonavich (Kuzniatsou, Ihar Nikonavitj)

Kuznetsov, Igor Nikonovich (Kuznetsov, Igor Nikonovitj)

КУЗНЯЦОЎ, Irap Нiконaвiч

КУЗНЕЦОВ, Игорь Никонович

Adress: KGB Training Centre Бядули 2, 220034, Минск, VITRYSSLAND

Chef för KGB:s utbildningscentrum, tidigare chef för KGB i länet och staden Minsk.

Som ansvarig för förberedelse och utbildning av KGB:s personal var han ansvarig för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen. I sina tidigare tjänster har han varit ansvarig för samma repressiva verksamhet för KGB i länet och staden Minsk.

114.

Liabedzik, Mikhail Piatrovich (Ljabedzik, Michail Pjatrovitj)

Lebedik, Mikhail Petrovich (Lebedik, Michail Petrovitj)

ЛЯБЕДЗIК, Мiхаiл Пятровiч

ЛЕБЕДИК, Михаил Петрович

Adress: Ул. Б. Хмельницкого, 10 а, Минск, 220013, VITRYSSLAND

Utnämndes till chef för den centrala valkommissionen under presidentvalskampanjen 2010. Förste biträdande chef (åter utnämnd den 21 januari 2014) för tillsynsorganet för övervakning av att förfaranden och regler för valkampanjer följs i medierna. Har i den rollen spelat en aktiv roll för regimvänlig propaganda under valkampanjerna 2010 och 2012. Förlänades den 26 oktober 2011 Franzisk Skorina-ordern av presidenten. Vägrade i september 2012 att släppa in ledamöter från oberoende medier i tillsynsorganet. Förste biträdande chefredaktör vid tidningen för presidentens kansli och den viktigaste propagandatidningen Sovetskaja Belarus. Källa till regeringsvänlig politik, genom förfalskade uppgifter och icke rättvisande kommentarer om de processer som pågår i Vitryssland mot den demokratiska oppositionen och det civila samhället, vilka systematiskt har lyfts fram på ett negativt och nedsättande sätt, särskilt efter presidentvalet 2010.

115.

Liaskouski, Ivan Anatolievich (Ljaskouski, Ivan Anatoljevitj)

Leskovski, Ivan Anatolievich (Leskovskij, Ivan Anatoljevitj)

ЛЯСКОЎСКI, Iван Анатольевiч

ЛЕСКОВСКИЙ, Иван Анатольевич

Tidigare chef för KGB i länet Homel och f.d. biträdande chef för KGB i Homel. Ansvarig för KGB:s repressiva verksamhet mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen i länet Homel. Han avskedades från sin tjänst av presidenten den 2 april på grund av olämpligt uppträdande.

117.

Lomats, Zianon Kuzmich (Lomats, Zianon Kuzmitj)

Lomat, Zenon Kuzmich (Lomat, Zenon Kuzmitj)

ЛОМАЦЬ, Зянон Кузьмiч

ЛОМАТЬ, Зенон Кузьмич

Födelsedatum: 27.1.1944,

Födelseort: Karabani, länet Minsk

Har aktivt undergrävt demokratin i Vitryssland. Som före detta ordförande för den statliga kontrollkommittén (till 2010) var han en av huvudpersonerna i målet mot Ales Bjaljatski, en av de främsta försvararna av mänskliga rättigheter, chef för det vitryska centrumet för mänskliga rättigheter Vjasna, vice ordförande för FIDH. A. Bjaljatski deltog aktivt i försvaret av och stödet till dem som hade utsatts för förföljelse i samband med valen den 19 december 2010 och repressionen mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

118.

Lopatko, Alexander Alexandrovich (Lopatko, Aleksandr Aleksandrovitj) (Lapatka, Aljaksandr Aljaksandrovitj)

Александр Александрович Лопатко

Аляксандр Аляксандровiч Лапатка

Biträdande chef för fångkoloni IK-9 i Mazyr

Ansvarig för omänsklig behandling av D. Dasjkevitj, bl.a. tortyr och vägran att ge tillgång till rättslig företrädare. Lopatko hade en nyckelroll i det fångläger där Dasjkevitj hölls fången och där metoder för psykologisk press, inbegripet vägrande av sömn och isolering, användes mot politiska fångar såsom Dasjkevitj.

120.

Lukashenka, Dzmitry Aliaksandravich (Lukasjenka, Dzmitryj Aljaksandravitj),

Lukashenko, Dmitri Aleksandrovich (Lukasjenko, Dmitrij Aleksandrovitj)

Image

ЛУКАШЕНКО, Дмитрий Александрович

Födelsedatum: 23.3.1980

| Adress: President's Sports Club |
| --- |
| 220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4. VITRYSSLAND |

Adress: President's Sports Club

220029, г. Минск, ул. Старовиленская, 4. VITRYSSLAND

Affärsman som aktivt deltagit i finansiella transaktioner där Lukasjenkos familj varit delaktig.

Ordförande i presidentens idrottsklubb.

126.

Maltsau, Leanid Siamionavich (Maltsau, Leanid Siamjonavitj)

Maltsev, Leonid Semenovich (Maltsev, Leonid Semjonovitj)

МАЛЬЦАЎ, Леанiд Сяменавiч

МАЛЬЦЕВ, Леонид Семенович

Födelsedatum: 29.8.1949

Födelseort: Vetenevka, distriktet Slomin, länet Hrodna

(д. Ветеньевка, Слонимского района, Гродненской области)

ID: 3290849A002PB5

Chef för statliga gränskommittén, före detta sekreterare vid säkerhetsrådet.

137.

Navumau, Uladzimir Uladzimiravich (Navumau, Uladzimir Uladzimiravitj)

Naumov, Vladimir Vladimirovich (Naumov, Vladimir Vladimirovitj)

НАВУМАЎ, Уладзiмiр Уладзiмiравiч

НАУМОВ, Владимир Владимирович

Födelsedatum: 7.2.1956

Födelseort: Smolensk (Ryssland)

Underlät att vidta åtgärder för att utreda följande ouppklarade försvinnanden i Vitryssland 1999–2000: Juryj Zacharenka, Viktar Hantjar, Anatol Krasouski och Dzmitryj Zavadski. Tidigare inrikesminister och även f.d. chef för presidentens säkerhetstjänst. I sin egenskap av inrikesminister var han ansvarig för de repressiva åtgärderna mot fredliga demonstrationer tills han pensionerades av hälsoskäl den 6 april 2009.

Erhöll av preidentadministrationen en bostad i nomenklaturadistriktet Drozdy i Minsk.

146.

Paulichenka, Dzmitry Valerievich

Pavlichenko, Dmitri Valerievich (Pavlichenko, Dmitriy Valeriyevich) (Pavlitjenko, Dmitrij Valerijevitj)

Image

ПАВЛИЧЕНКО, Дмитрий Валериевич

Födelsedatum: 1966

Födelseort: Vitsebsk

| Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь” |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND |

Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь”

220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND

Nyckelperson i de oupklarade försvinnandena av Juryj Zacharenka, Viktar Hantjar, Anatol Krasouski och Dzmitryj Zavadski i Vitryssland 1999-2000. Före detta chef för specialstyrkorna vid inrikesministeriet (SOBR).

Affärsman, hedersordförande i inrikesministeriets förening för veteraner från specialstyrkorna vid inrikesministeriet.

148.

Piakarski, Aleh Anatolievich (Pjakarski, Aleh Anatoljevitj)

Pekarski, Oleg Anatolievich (Pekarskij, Oleg Anatoljevitj)

ПЯКАРСКI, Алег Анатольевiч

ПЕКАРСКИЙ, Олег Анатольевич

ID: 3130564A041PB9

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Var som före detta förste biträdande inrikesminister (t.o.m. 2012) ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valet i december 2010.

Överste i reservstyrkorna.

155.

Pykina, Natallia Mikhailauna (Pykina, Natallja Michailauna)

Pykina, Natalia Mikhailauna (Pykina, Natalja Michajlovna) Pikina, Natalia Mikhailovna (Pykina, Natalya Mikhailovna)

Image

Image

Födelsedatum: 20.4.1971

Födelseort: Rakov

| Adress: Суд Партизанского района г. Минска |
| --- |
| 220027, г. Минск, ул. Семашко, 33 VITRYSSLAND |

Adress: Суд Партизанского района г. Минска

220027, г. Минск, ул. Семашко, 33 VITRYSSLAND

Ansvarig för genomförandet av politiskt motiverade administrativa och straffrättsliga påföljder mot företrädare för det civila samhället. Domare vid domstolen i distriktet Partyzanski som arbetar med målet mot Mikita Lichavid. Den 29 mars 2011 dömde hon Lichavid, en aktivist i rörelsen För frihet, till tre och ett halvt års fängelse. Hon har utnämnts till vice ordförande i distriktsdomstolen i Partyzanski i Minsk.

157.

Rakhmanava, Maryna Iurievna (Rachmanava, Maryna Jurjeuna)

Rakhmanova, Marina Iurievna (Rachmanova, Marina Jurjevna)

РАХМАНАВА, Марына Юр'еуна

РАХМАНОВА, Марина Юрьевна

Födelsedatum: 1970

Födelseort: Hrodna (Grodno)

Ledamot av den centrala valkommissionen och chef för avdelningen för offentliga ärenden i den regionala förvaltningen i länet Hrodna. Som ledamot av den centrala valkommissionen var hon ansvarig för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val vid presidentvalet den 19 december 2010 och parlamentsvalet i september 2012.

160.

Rubinov, Anatoli Nikolaevich

(Rubinov, Anatolij Nikolajevitj)

PYБIНAЎ, Анатоль Мiкалаевiч

РУБИНОВ, Анатолий Николаевич

Födelsedatum: 15.4.1939

Mogiljov (Mahiljou)

Talman i parlamentets övre kammare, tidigare biträdande chef med ansvar för medier och ideologiska frågor inom presidentens kansli (2006–2008). Var i denna position en av de främsta källorna till och språkrören för statlig propaganda och ideologiskt stöd för regimen. Ledamot av säkerhetsrådet sedan mars 2014.

161.

Rusak, Viktar Uladzimiravich (Rusak, Viktar Uladzimiravitj)

Rusak, Viktor Vladimirovich (Rusak, Viktor Vladimirovitj)

РУСАК, Вiктар Уладзiмiравiч

РУСАК, Виктор Владимирович

Födelsedatum: 4.5.1955

Födelseort: Minsk

| Adress: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь |
| --- |
| 220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11 VITRYSSLAND |

Adress: Палата представителей Национального собрания Республики Беларусь

220010, Республика Беларусь, г. Минск, ул. Советская, 11 VITRYSSLAND

Ledamot av parlamentets undre kammare, vice ordförande i utskottet för nationell säkerhet. Tidigare chef för KGB:s avdelning för ekonomisk säkerhet

Han var ansvarig för KGB:s repressesiva verksamhet mot det civila samhället och den politiska oppositionen.

166.

Sauko, Valery Iosifavich (Sauko, Valeryj Josifavitj)

Savko, Valeri Iosifovich (Savko, Valerij Josifovitj)

САЎКО, Валерый Iосiфавiч

САВКО, Валерий Иосифович

Ordförande i den regimvänliga fackföreningsorganisationen i länet Hrodna. Tidigare chef för den regionala valkommissionen i länet Hrodna för presidentvalet 2010 och de lokala valen i mars 2014. Som ordförande för en regional valkommission var han ansvarig för åsidosättandet av internationella normer för genomförandet av val vid presidentvalet den 19 december 2010 och för valfusk vid lokalvalen i mars 2014 i länet Hrodna.

167.

Shaeu, Valiantsin Piatrovich (Shayeu, Valyantsin Piatrovich) (Sjaeu, Valjantsin Pjatrovitj)

Shaev, Valentin Petrovich (Shayev, Valentin Petrovich) (Sjajev, Valentin Petrovitj)

ШАЕЎ Валянцiн Пятровiч

ШАЕВ, Валентин Петрович

Chef för undersökningskommittén, tidigare biträdande chef för undersökningskommittén samt f.d. åklagare i länet Homel. Ansvarig för repressionen mot det civila samhället efter valen i december 2010.

171.

Shchurok, Ivan Antonavich (Sjtjurok, Ivan Antonavitj)

Shchurok, Ivan Antonovich (Sjtjurok, Ivan Antonavitj)

ШЧУРОК, Iван Антонавiч

ЩУРОК, Иван Антонович

Ledamot av den centrala valkommissionen och chef för utbildningsdepartementet i den regionala förvaltningen i länet Vitsebsk. Som ledamot av den centrala valkommissionen var han ansvarig för åsidosättandet av internationella normer för genomförande av val vid presidentvalet den 19 december 2010 och parlamentsvalet i september 2012.

184.

Sirenka, Viktar Ivanavich (Sirenka, Viktar Ivanavitj)

Sirenko, Viktor Ivanovich (Sirenko, Viktor Ivanovitj)

Image

СИРЕНКО, Виктор Иванович

Födelsedatum: 4.3.1962

ID: 3040362B062PB7

| Adress: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома |
| --- |
| ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск VITRYSSLAND |

Adress: Комитет по здравоохранению Минского горисполкома

ул. Маяковского, 22, корп. 2, 220006, г. Минск VITRYSSLAND

Ordförande i staden Minsks hälsovårdskommitté och tidigare chefskirurg vid akutsjukhuset i Minsk. Motsatte sig inte bortförandet av presidentkandidat Uladzimir Njakljajeu, som fördes till akutsjukhuset efter att ha misshandlats svårt den 19 december 2010. Genom sin underlåtenhet att tillkalla polis samarbetade han med okända gärningsmän och blev därmed befordrad.

Som chef för sjukvårdskommittén i staden Minsk är han ansvarig för att övervaka användningen av arbetshygieniska institutioner som medel att kväva de mänskliga rättigheterna.

185.

Sivakau, Iury Leanidavich (Sivakau, Yury Leanidavich) (Sivakau, Yury Leanidavich)

Sivakov, Iury (Yurij, Yuri) Leonidovich (Sivakov, Jurij Leonidovitj)

СIВАКАЎ, Юрый Леанідавіч

СИВАКОВ, Юрий Леонидович

Födelsedatum: 5.8.1946

Födelseort: Födelseort: Onory, länet Sachalin

| Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь” |
| --- |
| 220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND |

Adress: Белорусская ассоциация ветеранов спецподразделений войск МВД ”Честь”

220028, Минск Маяковского, 111 VITRYSSLAND

Iscensatte de ouppklarade försvinnandena av Juryj Zacharenka, Viktar Hantjar, Anatol Krasouski och Dzmitryj Zavadski i Vitryssland 1999-2000. Tidigare minister med ansvar för turism och sport, före detta inrikesminister och tidigare biträdande chef för presidentens kansli.

186.

Skurat, Viktar Vatslavavich (Skurat, Viktar Vatslavavitj)

Skurat Viktor Vatslavovich (Skurat, Viktor Vatslavovitj)

СКУРАТ, Вiктар Вацлавaвiч

СКУРАТ, Виктор Вацлавович

F.d. chef för inrikesministeriets säkerhetsavdelning. I denna egenskap, ansvarig för allvarliga människorättskränkningar och repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen, särskilt efter presidentvalet 2010. I februari 2011 mottog han en utmärkelse i form av ett tackbrev för sina tjänster. Pensionerad sedan februari 2013. Chef för säkerhetsavdelningen vid holdingbolaget MZOR, som är ett statsägt företag som sorterar under Vitrysslands industriministerium och följaktligen är direkt förbundet med Lukasjenkos regim.

201.

Traulka, Pavel (Traulka, Pavel)

Traulko, Pavel (Traulko, Pavel)

ТРАУЛЬКА, Павел

ТРАУЛЬКО, Павел

Överstelöjtnant, tidigare verksam inom KGB:s militära kontraspionage (numera chef för presstjänsten i Vitrysslands nyinrättade undersökningskommitté). Han förfalskade bevisning och använde hot för att tvinga fram bekännelser av oppositionsaktivister på KGB-häktet i Minsk efter det att protestdemonstrationen efter valet slogs ned i Minsk den 19 december 2010. Han var direkt ansvarig för användningen av grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och nekade rätten till en rättvis rättegång. Hans agerande utgjorde en direkt överträdelse av de internationella åtaganden Vitryssland gjort i fråga om mänskliga rättigheter.

202.

Trutka, Iury Igorevich, (Trutko, Jurij Igorevitj) (Trutka, Yury Igorevich)

Trutko, Iury (Yurij, Yuri) Igorevich, (Trutko, Jurij Igorevitj)

ТРУТКA, Юрый Iгаравич

ТРУТКО, Юрий Игоревич

Biträdande chef för straffkoloni IK-2 i Babrujsk (Bobrujsk)

Ansvarig för omänsklig och grym behandling av de politiska fångarna A. Sannikau och A. Bjaljatski i straffkoloni IK-2 i Babrujsk. Oppositionsaktivister torterades, vägrades tillgång till juridiskt ombud och placerades i isolering i straffkolonin under hans överinseende. Trutko utövade påtryckningar på A. Bjaljatski och A. Sannikau för att tvinga dem att underteckna en nådeansökan.

217.

Volkau, Siarhei Mikhailavich (Volkau, Siarhej Michajlavitj)

Volkov, Sergei Mikhailovich (Volkov, Sergey Mikhailovich) (Volkov, Sergey Mikhailovich)

ВОЛКАЎ, Сяргей Мiхайлавiч

ВОЛКОВ, Сергей Михайлович

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Som före detta chef för KGB:s underrättelseavdelning var han ansvarig för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen.

221.

Zagorovski, Anton Vladimirovich

(Zagorovskij, Anton Vladimirovitj)

ЗАГАРОЎСКI, Антон Уладзiмiравiч

ЗАГОРОВСКИЙ, Антон Владимирович

Åklagare i staden Minsk, tidigare åklagare vid distriktsdomstolen i Frunzenski i Minsk, arbetade med målet mot demonstranten Vasil Parfjankou i februari 2011 och målet mot A. Sannikau i juli 2011. Ansvarig för genomförandet av politiskt motiverade administrativa och straffrättsliga påföljder mot företrädare för det civila samhället.

222.

Zaitsau, Vadzim Iurievitj (Zajtsau, Vadzim Jurjevitj)

Zaitsev, Vadim Iurievich (Zajtsev, Vadim Jurjevitj)

ЗАЙЦАЎ, Вадзiм Юр'евiч

ЗАЙЦЕВ, Вадим Юрьевич

Födelsedatum: 1964

Födelseort: Zjytomyr, Ukraina (Sovjetunionen)

Verkställande direktör för halvprivata Cosmos TV sedan juni 2013, utnämnd av Vitrysslands regering som statens företrädare. Före detta chef för KGB (juli 2008–november 2012).

Ansvarig för att ha omvandlat KGB till det främsta repressionsorganet mot civilsamhället och den demokratiska oppositionen. Ansvarig för spridning, via medier, av falsk information om de demonstranter som deltog i demonstrationen den 19 december 2010, enligt vilken dessa påstås ha haft med sig material som kunnat användas som vapen. Han hotade personligen den tidigare presidentkandidaten Andrej Sannikaus fru och barn. Han är den huvudsakliga initiativtagaren till order om olaglig förföljelse av den demokratiska oppositionen, tortyr av politiska motståndare och misshandel av fångar.

224.

Zacharau, Aljaksei Ivanavich (Zacharau, Aljaksej Ivanavitj)

Zakharov, Aleksei Ivanovich (Zakharov, Alexey Ivanovich) (Zacharov, Aleksej Ivanovitj)

ЗАХАРАЎ, Аляксей Iванавiч

ЗАХАРОВ, Алексей Иванович

Har varit aktivt delaktig i repressionen mot det civila samhället i Vitryssland. Som före detta chef för KGB:s avdelning för militärt kontraspionage- (t.o.m. 2012) bär han ansvaret för KGB:s repression mot det civila samhället och den demokratiska oppositionen. Under hans överinseende deltog KGB-personal i förhör med politiska aktivister efter demonstrationen den 19 december 2010.

226.

Zhadobin, Iury Viktaravich (Zhadobin, Yury Viktaravich) (Zhadobin, Yury Viktaravich)

Zhadobin, Iuri Viktorovich (Zhadobin, Yuri Viktorovich) (Zhadobin, Yuri Viktorovich)

ЖАДОБIН, Юрый Biктapaвiч

ЖАДОБИН, Юрий Викторович

Födelsedatum: 14.11.1954

Födelseort: Dnipropetrovsk

ID: 3141154A021PB0

Försvarsminister sedan 2009.

I sin egenskap av ledamot i säkerhetsrådet godkänner han beslut om repressiva åtgärder som beslutats på ministernivå, däribland beslutet om att slå ner de fredliga demonstrationerna den 19 december 2010. Efter december 2010, lovordade han ”att de destruktiva krafterna helt hade förintats”, och syftade då på den demokratiska oppositionen.

227.

Zhuk, Alena Siamionauna (Zjuk, Alena Syamionauna) (Zhuk Alena Syamionauna)

Zhuk, Elena Semenovna (Zhuk, Yelena Semyonovna) (Zjuk, Jelena Semjonovna)

ЖУК, Алена Сямёнаўна

ЖУК, Елена Семеновна

Domare vid distriktsdomstolen i Persjamajski i Vitsebsk. Den 24 februari 2012 dömde hon Siarhej Kavalenka, som betraktades som en politisk fånge 2012–2013, till fängelse i två år och en månad för överträdelse av skyddstillsyn. Alena Zjuk var direkt ansvarig för kränkandet av en persons mänskliga rättigheter eftersom hon nekade Siarhej Kavalenka rätten till rättvis rättegång. Siarhej Kavalenka hade tidigare fått en villkorlig dom för att ha hängt upp en förbjuden historisk vit-röd-vit flagga, en symbol för oppositionen, i Vitsebsk. Den efterföljande domen som meddelades av Alena Zjuk var oproportionerligt hård med tanke på brottets art och strider mot den vitryska strafflagen. Alena Zjuks agerande utgjorde en direkt överträdelse av de internationella åtaganden Vitryssland gjort i fråga om mänskliga rättigheter.

228.

Zhuk, Dzmitry Aliaksandravich (Zjuk, Dzmitryj Aljaksandravitj)

Zhuk, Dmitri Aleksandrovich (Zjuk, Dmitrij Aleksandrovitj)

ЖУК, Дзмiтрый Аляксандравiч

ЖУК, Дмитрий Александрович

Födelsedatum: 7.7.1970

ID: 3070770A081PB7

| Adress: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО |
| --- |
| Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26 VITRYSSLAND |

Adress: БЕЛОРУССКОЕ ТЕЛЕГРАФНОЕ АГЕНТСТВО

Республика Беларусь, 220030, Минск, ул. Кирова, 26 VITRYSSLAND

Sedan maj 2003 generaldirektör (vd) för den statliga nyhetsbyrån Belta.

Ansvarig för att sprida statlig propaganda i medierna, som bland annat med hjälp av förfalskad information har stöttat och försvarat kuvandet av den demokratiska oppositionen och det civila samhället den 19 december 2010.

230.

Zhukouski, Siarhei Kanstantsinavich (Zjukouski, Siarhej Kanstantsinavitj)

Zhukovski, Sergei Konstantinovich (Zjukovskij, Sergej Konstantinovitj)

ЖУКОЎСКI, Сяргей Канстанцiнавiч

ЖУКОВСКИЙ, Сергей Константинович

Som biträdande åklagare vid distriktsdomstolen i Zavodski i Minsk arbetar han med målet mot Iryna Chalip, Siarhej Martsaleu och Pavel Sevjarynets, som är framstående företrädare för det civila samhället. De anklagelser han lade fram var tydligt och direkt politiskt motiverade och utgör en uppenbar kränkning av straffprocesslagen. De byggde på en felaktig rubricering av händelserna den 19 december 2010 och hade varken stöd av bevisföring, belägg eller vittnesmål.

B.   Enheter

| | Namn
  (translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning) | Namn
  (vitrysk stavning) | Namn
  (rysk stavning) | Identifieringsuppgifter | Skäl |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beltechexport | | ”

  ” | Republiken Vitryssland, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B |
| Tfn: +375 172 63 63 83 |
| Fax: +375 172 63 90 12 |

Namn

(translitterering av vitrysk stavning, translitterering av rysk stavning)

Namn

(vitrysk stavning)

Namn

(rysk stavning)

Identifieringsuppgifter

Skäl

1.

Beltechexport

Image

Republiken Vitryssland, 220012, Minsk, Nezavisimost ave., 86-B

Tfn: +375 172 63 63 83

Fax: +375 172 63 90 12

Beltechexport drar nytta av regimen i sin egenskap av största exportör av vapen och militär utrustning i Vitryssland, vilket fordrar tillstånd från de vitryska myndigheterna

3.

Beltech Holding

Белтех Холдинг

Beltekh Holding drar nytta av regimen, särskilt genom Beltechexport, som ingår i Beltekh Holding. Beltechexport drar nytta av regimen i sin egenskap av största exportör av vapen och militär utrustning i Vitryssland, vilket fordrar tillstånd från de vitryska myndigheterna.

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/54

---

RÅDETS BESLUT 2014/751/GUSP

av den 30 oktober 2014

om ändring av beslut 2010/573/Gusp om restriktiva åtgärder mot ledarna i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 september 2010 antog rådet beslut 2010/573/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 september 2010 antog rådet beslut 2010/573/Gusp (1).

| (2) | På grundval av en översyn av beslut 2010/573/Gusp bör de restriktiva åtgärderna mot ledarna i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien förlängas till och med den 31 oktober 2015. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av beslut 2010/573/Gusp bör de restriktiva åtgärderna mot ledarna i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien förlängas till och med den 31 oktober 2015.

| (3) | Beslut 2010/573/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2010/573/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4.2 i beslut 2010/573/Gusp ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 oktober 2015. Det ska ses över fortlöpande. Det ska vid behov förlängas eller ändras, om rådet bedömer att målen för beslutet inte har uppfyllts.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På rådets vägnar

S. GOZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/573/Gusp av den 27 september 2010 om restriktiva åtgärder mot ledarna i regionen Transnistrien i Republiken Moldavien (EUT L 253, 28.9.2010, s. 54).

1

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 30 oktober 2014

om likvärdigheten mellan Japans regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(2014/752/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 25.6, och

av följande skäl:

| (1) | Förfarandet för erkännande av centrala motparter etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter, som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som föreskrivs i den förordningen, att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Förfarandet för erkännande och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 om att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, också när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

Förfarandet för erkännande av centrala motparter etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter, som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som föreskrivs i den förordningen, att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Förfarandet för erkännande och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 om att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, också när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland.

| (2) | För att ett tredjelands rättsliga ordning ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen vad gäller centrala motparter, bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i allt väsentligt motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som uppnås. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i det landet inte utsätter i unionen etablerade clearingmedlemmar eller handelsplatser för en högre nivå av risk än de kan utsättas för av centrala motparter som är auktoriserade i unionen, och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen. |
| --- | --- |

(2)

För att ett tredjelands rättsliga ordning ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen vad gäller centrala motparter, bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i allt väsentligt motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som uppnås. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i det landet inte utsätter i unionen etablerade clearingmedlemmar eller handelsplatser för en högre nivå av risk än de kan utsättas för av centrala motparter som är auktoriserade i unionen, och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen.

| (3) | Den 1 september 2013 mottog kommissionen ett tekniskt utlåtande från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om de rättsliga och tillsynsmässiga arrangemang som gäller för centrala motparter etablerade i Japan. Ett tillägg till detta utlåtande inkom den 27 januari 2014. I det tekniska utlåtandet konstaterades ett antal skillnader mellan de rättsligt bindande krav som, på jurisdiktionsnivå, gäller för centrala motparter i Japan och de rättsligt bindande kraven för centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012. Detta beslut grundas dock inte enbart på en jämförande analys av de rättsligt bindande krav som gäller för centrala motparter i Japan, utan också på en bedömning av resultatet av de kraven i fråga om den grad av riskminskning som uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 september 2013 mottog kommissionen ett tekniskt utlåtande från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om de rättsliga och tillsynsmässiga arrangemang som gäller för centrala motparter etablerade i Japan. Ett tillägg till detta utlåtande inkom den 27 januari 2014. I det tekniska utlåtandet konstaterades ett antal skillnader mellan de rättsligt bindande krav som, på jurisdiktionsnivå, gäller för centrala motparter i Japan och de rättsligt bindande kraven för centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012. Detta beslut grundas dock inte enbart på en jämförande analys av de rättsligt bindande krav som gäller för centrala motparter i Japan, utan också på en bedömning av resultatet av de kraven i fråga om den grad av riskminskning som uppnås.

| (4) | I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att kunna fastslå att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade i det landet är likvärdiga med de krav som anges i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att kunna fastslå att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade i det landet är likvärdiga med de krav som anges i den förordningen.

| (5) | Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i ett tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i ett tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (6) | De rättsligt bindande kraven i Japan för clearingorganisationer som är auktoriserade i det landet utgörs av 2006 års lag om finansiella instrument och börshandel med finansiella instrument, Financial Instruments and Exchange Act 2006 (”FIEA”), som fastställer tillsynsramen för organisationer som clearar värdepapper och finansiella derivat, samt 2009 års lag om råvaruderivat, Commodity Derivates Act 2009 (”CDA”), som anger tillsynsramen för organisationer som clearar råvaror. Detta beslut täcker bara den ordning som föreskrivs i FIEA. |
| --- | --- |

(6)

De rättsligt bindande kraven i Japan för clearingorganisationer som är auktoriserade i det landet utgörs av 2006 års lag om finansiella instrument och börshandel med finansiella instrument, Financial Instruments and Exchange Act 2006 (”FIEA”), som fastställer tillsynsramen för organisationer som clearar värdepapper och finansiella derivat, samt 2009 års lag om råvaruderivat, Commodity Derivates Act 2009 (”CDA”), som anger tillsynsramen för organisationer som clearar råvaror. Detta beslut täcker bara den ordning som föreskrivs i FIEA.

| (7) | I FIEA föreskrivs att innan en licens för att bedriva clearingverksamhet beviljas måste Japans premiärminister förvissa sig om att clearingorganisationen har affärsregler – clearingorganisationens interna regler och förfaranden – som överensstämmer med gällande lagar och andra författningar, att clearingorganisationens finansiella ställning är tillräckligt solid för clearing av finansiella instrument, att de förväntade inkomster och utgifter som hänför sig till clearingverksamheten är tillfredsställande, att personalen har tillräcklig kunskap och erfarenhet för att på ett lämpligt sätt och med säkerhet kunna utföra clearing av finansiella instrument, samt att clearingorganisationens struktur och system är tillräckligt utvecklade, så att avveckling kan fungera tillfredsställande. Enligt artikel 194.7 1 i FIEA-lagen delegerar premiärministern sina befogenheter enligt FIEA-lagen till den japanska finansinspektionen, Financial Service Agency of Japan (”JFSA”). Därför har chefen för JFSA ansvaret för att bevilja en licens för clearing. |
| --- | --- |

(7)

I FIEA föreskrivs att innan en licens för att bedriva clearingverksamhet beviljas måste Japans premiärminister förvissa sig om att clearingorganisationen har affärsregler – clearingorganisationens interna regler och förfaranden – som överensstämmer med gällande lagar och andra författningar, att clearingorganisationens finansiella ställning är tillräckligt solid för clearing av finansiella instrument, att de förväntade inkomster och utgifter som hänför sig till clearingverksamheten är tillfredsställande, att personalen har tillräcklig kunskap och erfarenhet för att på ett lämpligt sätt och med säkerhet kunna utföra clearing av finansiella instrument, samt att clearingorganisationens struktur och system är tillräckligt utvecklade, så att avveckling kan fungera tillfredsställande. Enligt artikel 194.7 1 i FIEA-lagen delegerar premiärministern sina befogenheter enligt FIEA-lagen till den japanska finansinspektionen, Financial Service Agency of Japan (”JFSA”). Därför har chefen för JFSA ansvaret för att bevilja en licens för clearing.

| (8) | I december 2013 offentliggjorde JFSA övergripande riktlinjer för tillsyn över finansmarknadens infrastruktur (”riktlinjerna”), i vilka tillsynsramen avseende den finansiella marknadsinfrastrukturen närmare beskrivs, inklusive clearingorganisationer, och särskilt det sätt på vilket clearingorganisationer måste följa FEIA-lagen. Riktlinjerna genomförs i clearingorganisationernas interna regler och förfaranden. |
| --- | --- |

(8)

I december 2013 offentliggjorde JFSA övergripande riktlinjer för tillsyn över finansmarknadens infrastruktur (”riktlinjerna”), i vilka tillsynsramen avseende den finansiella marknadsinfrastrukturen närmare beskrivs, inklusive clearingorganisationer, och särskilt det sätt på vilket clearingorganisationer måste följa FEIA-lagen. Riktlinjerna genomförs i clearingorganisationernas interna regler och förfaranden.

| (9) | De rättsligt bindande kraven i Japan utgör därför en tvådelad struktur. De nyckelprinciper för clearingorganisationer som fastställs i FIEA-lagen (de grundläggande reglerna) anger de standarder på hög nivå som clearingorganisationer måste uppfylla för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Japan. De grundläggande reglerna inbegriper den första nivån av de rättsligt bindande kraven i Japan. För att styrka överensstämmelse med de grundläggande reglerna måste en clearingorganisation lämna in sina interna regler och förfaranden till chefen för JFSA för godkännande. Dessa interna regler och förfaranden utgör den andra nivån av de rättsligt bindande kraven i Japan, som i detalj måste föreskriva hur den ansökande clearingorganisationen kommer att uppfylla standarderna i överensstämmelse med riktlinjerna. Vidare innehåller clearingorganisationernas interna regler och förfaranden ytterligare bestämmelser som kompletterar de grundläggande reglerna. När dessa interna regler och förfaranden väl godkänts av chefen för JFSA blir de rättsligt bindande för clearingorganisationerna. Dessa bestämmelser utgör därmed en integrerad del av den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som centrala motparter etablerade i Japan måste efterleva. I fall av bristande efterlevnad av de grundläggande reglerna eller av clearingorganisationens interna regler och förfaranden, har chefen för JFSA befogenhet att vidta administrativa åtgärder mot clearingorganisationen, inbegripet att utfärda förelägganden för att förbättra affärsverksamheten eller helt eller delvis återkalla clearingsorganisationens licens. |
| --- | --- |

(9)

De rättsligt bindande kraven i Japan utgör därför en tvådelad struktur. De nyckelprinciper för clearingorganisationer som fastställs i FIEA-lagen (de grundläggande reglerna) anger de standarder på hög nivå som clearingorganisationer måste uppfylla för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Japan. De grundläggande reglerna inbegriper den första nivån av de rättsligt bindande kraven i Japan. För att styrka överensstämmelse med de grundläggande reglerna måste en clearingorganisation lämna in sina interna regler och förfaranden till chefen för JFSA för godkännande. Dessa interna regler och förfaranden utgör den andra nivån av de rättsligt bindande kraven i Japan, som i detalj måste föreskriva hur den ansökande clearingorganisationen kommer att uppfylla standarderna i överensstämmelse med riktlinjerna. Vidare innehåller clearingorganisationernas interna regler och förfaranden ytterligare bestämmelser som kompletterar de grundläggande reglerna. När dessa interna regler och förfaranden väl godkänts av chefen för JFSA blir de rättsligt bindande för clearingorganisationerna. Dessa bestämmelser utgör därmed en integrerad del av den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som centrala motparter etablerade i Japan måste efterleva. I fall av bristande efterlevnad av de grundläggande reglerna eller av clearingorganisationens interna regler och förfaranden, har chefen för JFSA befogenhet att vidta administrativa åtgärder mot clearingorganisationen, inbegripet att utfärda förelägganden för att förbättra affärsverksamheten eller helt eller delvis återkalla clearingsorganisationens licens.

| (10) | De grundläggande reglerna tillämpliga på clearingorganisationer kompletterade med deras interna regler och förfaranden ger väsentliga resultat som är likvärdiga med effekterna av reglerna i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. Särskilt de rättsligt bindande krav på clearingorganisationer som gäller antalet fallissemang som ska täckas av totala finansiella resurser ställer krav på clearingorganisationer som clearar mer än 95 % av clearingvolymerna i Japan att täcka fallissemang i minst de båda clearingmedlemmar som de har de största exponeringarna mot under extrema men möjliga marknadsförhållanden (principen om minsta täckning). Det kravet garanterar en grad av riskdämpning som är likvärdig med den som eftersträvas med de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 och bör därför betraktas som likvärdigt. |
| --- | --- |

(10)

De grundläggande reglerna tillämpliga på clearingorganisationer kompletterade med deras interna regler och förfaranden ger väsentliga resultat som är likvärdiga med effekterna av reglerna i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. Särskilt de rättsligt bindande krav på clearingorganisationer som gäller antalet fallissemang som ska täckas av totala finansiella resurser ställer krav på clearingorganisationer som clearar mer än 95 % av clearingvolymerna i Japan att täcka fallissemang i minst de båda clearingmedlemmar som de har de största exponeringarna mot under extrema men möjliga marknadsförhållanden (principen om minsta täckning). Det kravet garanterar en grad av riskdämpning som är likvärdig med den som eftersträvas med de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 och bör därför betraktas som likvärdigt.

| (11) | De rättsligt bindande krav som är tillämpliga på clearingorganisationer avseende likviditetsrisk kräver att clearingorganisationer som står för mer än 95 % av clearingvolymerna i Japan tillämpar den ovan nämnda principen om minsta täckning. Det kravet garanterar en grad av riskdämpning som är likvärdig med den som eftersträvas av de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 och bör därför betraktas som likvärdigt. Slutligen, de rättsligt bindande krav som gäller för alla clearingorganisationer avseende driftskontinuitet, krav på säkerheter, investeringspolitik, avvecklingsrisk, separering och överförbarhet, beräkning av initialsäkerheter och styrning, inklusive organisatoriska krav, krav som avser företagsledning, riskkommitté, registerhållning, kvalificerade innehav, information förmedlad till den behöriga myndigheten, intressekonflikter, utläggning av arbete (outsourcing) och uppföranderegler för affärsverksamheten ger betydande resultat som är likvärdiga med resultaten av de krav som fastställs i förordning (EU) nr 648/2012 och de bör därför betraktas som likvärdiga. |
| --- | --- |

(11)

De rättsligt bindande krav som är tillämpliga på clearingorganisationer avseende likviditetsrisk kräver att clearingorganisationer som står för mer än 95 % av clearingvolymerna i Japan tillämpar den ovan nämnda principen om minsta täckning. Det kravet garanterar en grad av riskdämpning som är likvärdig med den som eftersträvas av de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 och bör därför betraktas som likvärdigt. Slutligen, de rättsligt bindande krav som gäller för alla clearingorganisationer avseende driftskontinuitet, krav på säkerheter, investeringspolitik, avvecklingsrisk, separering och överförbarhet, beräkning av initialsäkerheter och styrning, inklusive organisatoriska krav, krav som avser företagsledning, riskkommitté, registerhållning, kvalificerade innehav, information förmedlad till den behöriga myndigheten, intressekonflikter, utläggning av arbete (outsourcing) och uppföranderegler för affärsverksamheten ger betydande resultat som är likvärdiga med resultaten av de krav som fastställs i förordning (EU) nr 648/2012 och de bör därför betraktas som likvärdiga.

| (12) | Kommissionen konstaterar därför att Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att clearingorganisationer som är auktoriserade i det landet uppfyller rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen konstaterar därför att Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att clearingorganisationer som är auktoriserade i det landet uppfyller rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (13) | I överensstämmelse med det andra villkoret enligt artikel 25.6 måste Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställa en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna. |
| --- | --- |

(13)

I överensstämmelse med det andra villkoret enligt artikel 25.6 måste Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställa en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna.

| (14) | JFSA är ansvarig för tillsyn över finansmarknadens infrastruktur. JFSA bedriver löpande övervakning av clearingorganisationers efterlevnad av riskhanteringskrav genom övervakning och riskbaserade undersökningsförfaranden, inbegripet testning av stabilitetstillsynskrav. Närmare bestämt kan JFSA kräva att clearingorganisationer lämnar in information, rapporter och annat material om sin verksamhet och den kan inspektera clearingorganisationers verksamhet, arkiv och bokföring. Den bedömer också hur clearingorganisationer fullgör sina skyldigheter. Granskningsarbetet utmynnar i en rapport som identifierar eventuella konstaterade brister. Olika åtgärder står till förfogande för JFSA för att säkerställa att clearingorganisationer på ett lämpligt sätt åtgärdar eventuella identifierade problem, inbegripet genom att kräva att clearingorganisationer skriftligen bevisar att sådana problem har korrigerats utan dröjsmål. JFSA har ytterligare medel för att genomdriva efterlevnad, inbegripet möjligheten att utfärda förelägganden för att förbättra affärsverksamheten och verkställandet av sådana förelägganden. JFSA kan även återkalla hela eller en del av clearingorganisationens tillstånd. |
| --- | --- |

(14)

JFSA är ansvarig för tillsyn över finansmarknadens infrastruktur. JFSA bedriver löpande övervakning av clearingorganisationers efterlevnad av riskhanteringskrav genom övervakning och riskbaserade undersökningsförfaranden, inbegripet testning av stabilitetstillsynskrav. Närmare bestämt kan JFSA kräva att clearingorganisationer lämnar in information, rapporter och annat material om sin verksamhet och den kan inspektera clearingorganisationers verksamhet, arkiv och bokföring. Den bedömer också hur clearingorganisationer fullgör sina skyldigheter. Granskningsarbetet utmynnar i en rapport som identifierar eventuella konstaterade brister. Olika åtgärder står till förfogande för JFSA för att säkerställa att clearingorganisationer på ett lämpligt sätt åtgärdar eventuella identifierade problem, inbegripet genom att kräva att clearingorganisationer skriftligen bevisar att sådana problem har korrigerats utan dröjsmål. JFSA har ytterligare medel för att genomdriva efterlevnad, inbegripet möjligheten att utfärda förelägganden för att förbättra affärsverksamheten och verkställandet av sådana förelägganden. JFSA kan även återkalla hela eller en del av clearingorganisationens tillstånd.

| (15) | Kommissionen konstaterar därför att Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställer en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen konstaterar därför att Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställer en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna.

| (16) | I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”). |
| --- | --- |

(16)

I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”).

| (17) | Tredjeländers centrala motparter får ansöka om en utlandslicens för centrala motparter som gör det möjligt för dem att tillhandahålla samma tjänster i Japan som de är auktoriserade att tillhandahålla i det tredjelandet. De kriterier som gäller för tredjeländers centrala motparter som ansöker om tillstånd är snarlika de kriterier som gäller för auktorisation av japanska clearingorganisationer. Närmare bestämt bör den ansökande centrala motparten från ett tredjeland, på grundval av den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som är tillämplig i det tredje landet, ha en tillräcklig finansiell bas, tillräckliga kunskaper och erfaren personal samt ett tillräckligt system och tillräcklig struktur för att utföra clearingverksamhet på ett lämpligt sätt och med säkerhet. Dessutom är tredjeländers centrala motparter undantagna från vissa krav som gäller för inhemska centrala motparter som är auktoriserade i Japan, i de fall de har beviljats ett likvärdigt tillstånd från utländska myndigheter med vilka JFSA har ingått samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(17)

Tredjeländers centrala motparter får ansöka om en utlandslicens för centrala motparter som gör det möjligt för dem att tillhandahålla samma tjänster i Japan som de är auktoriserade att tillhandahålla i det tredjelandet. De kriterier som gäller för tredjeländers centrala motparter som ansöker om tillstånd är snarlika de kriterier som gäller för auktorisation av japanska clearingorganisationer. Närmare bestämt bör den ansökande centrala motparten från ett tredjeland, på grundval av den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som är tillämplig i det tredje landet, ha en tillräcklig finansiell bas, tillräckliga kunskaper och erfaren personal samt ett tillräckligt system och tillräcklig struktur för att utföra clearingverksamhet på ett lämpligt sätt och med säkerhet. Dessutom är tredjeländers centrala motparter undantagna från vissa krav som gäller för inhemska centrala motparter som är auktoriserade i Japan, i de fall de har beviljats ett likvärdigt tillstånd från utländska myndigheter med vilka JFSA har ingått samarbetsavtal.

| (18) | Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning bör därför anses erbjuda ett effektivt likvärdigt system för erkännande av tredjeländers centrala motparter. |
| --- | --- |

(18)

Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning bör därför anses erbjuda ett effektivt likvärdigt system för erkännande av tredjeländers centrala motparter.

| (19) | Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan anses vara uppfyllda av Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende clearingorganisationer och den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen bör anses motsvara de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen kommer i samarbete med Esma att fortsätta att övervaka utvecklingen av Japans rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls. |
| --- | --- |

(19)

Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan anses vara uppfyllda av Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende clearingorganisationer och den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen bör anses motsvara de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen kommer i samarbete med Esma att fortsätta att övervaka utvecklingen av Japans rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls.

| (20) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpning av artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 ska Japans rättsliga och tillsynsmässiga ordning, bestående av Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA), såsom kompletterad av de övergripande riktlinjerna för tillsyn av finansmarknadens infrastruktur och tillämpliga på clearingorganisationer som är auktoriserade i det landet, anses vara likvärdig med kraven i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/58

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 30 oktober 2014

om likvärdigheten mellan Singapores regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(2014/753/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 25.6, och

av följande skäl:

| (1) | Förfarandet för erkännande av centrala motparter etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter, som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen, att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Erkännandeförfarandet och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, också när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

Förfarandet för erkännande av centrala motparter etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter, som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen, att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Erkännandeförfarandet och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, också när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland.

| (2) | För att ett tredjelands rättsliga ordning ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen vad gäller centrala motparter, bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i allt väsentligt motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som uppnås. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i det landet inte utsätter i unionen etablerade clearingmedlemmar eller handelsplatser för en högre nivå av risk än de skulle kunna utsättas för av centrala motparter som är auktoriserade i unionen, och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen. |
| --- | --- |

(2)

För att ett tredjelands rättsliga ordning ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen vad gäller centrala motparter, bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i allt väsentligt motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som uppnås. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i det landet inte utsätter i unionen etablerade clearingmedlemmar eller handelsplatser för en högre nivå av risk än de skulle kunna utsättas för av centrala motparter som är auktoriserade i unionen, och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen.

| (3) | Den 1 september 2013 mottog kommissionen Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) tekniska utlåtande om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter etablerade i Singapore. I det tekniska utlåtandet konstaterades ett antal skillnader mellan de rättsligt bindande krav som, på jurisdiktionsnivå, gäller för centrala motparter i Singapore och de rättsligt bindande kraven på centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012. Detta beslut grundas dock inte enbart på en jämförande analys av de rättsligt bindande krav som gäller för centrala motparter i Singapore, utan också på en bedömning av resultatet av de kraven, och om de är tillräckliga för att minska de risker som clearingmedlemmar eller handelsplatser etablerade i unionen kan komma att utsättas för på ett sätt som anses likvärdigt med resultatet av de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. De väsentligt lägre inneboende riskerna i clearingverksamhet som utförs på finansiella marknader som är mindre än unionens finansmarknad bör i detta sammanhang särskilt beaktas. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 september 2013 mottog kommissionen Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) tekniska utlåtande om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter etablerade i Singapore. I det tekniska utlåtandet konstaterades ett antal skillnader mellan de rättsligt bindande krav som, på jurisdiktionsnivå, gäller för centrala motparter i Singapore och de rättsligt bindande kraven på centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012. Detta beslut grundas dock inte enbart på en jämförande analys av de rättsligt bindande krav som gäller för centrala motparter i Singapore, utan också på en bedömning av resultatet av de kraven, och om de är tillräckliga för att minska de risker som clearingmedlemmar eller handelsplatser etablerade i unionen kan komma att utsättas för på ett sätt som anses likvärdigt med resultatet av de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. De väsentligt lägre inneboende riskerna i clearingverksamhet som utförs på finansiella marknader som är mindre än unionens finansmarknad bör i detta sammanhang särskilt beaktas.

| (4) | I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att kunna fastslå att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade i det landet, är likvärdiga med den som föreskrivs i förordningen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att kunna fastslå att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade i det landet, är likvärdiga med den som föreskrivs i förordningen.

| (5) | Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (6) | De rättsligt bindande kraven i Singapore för centrala motparter som är auktoriserade i det landet är lagen om värdepapper och standardiserade terminskontrakt, kapitel 289 i ”Securities and Futures Act” (SFA-lagen) och tillsvarande föreskrifter från 2013 ”Securities and Futures (clearing) Regulations 2013” (SFA-föreskrifter). SFA syftar till att främja säkra och effektiva clearingsystem och att minska systemrisken. SFA-föreskrifterna utvecklar och genomför kraven i SFA-lagen. Genom SFA införs en auktorisationsordning för alla systemviktiga clearingsystem som fungerar som centrala motparter, vilka måste auktoriseras av Singapores centralbank ”the Monetary Authority of Singapore” (”MAS”) som godkända clearinghus ”Approved Clearing Houses (ACH”). Övriga clearingsystem, inklusive utländska centrala motparter, auktoriseras av MAS såsom godkända clearinghus (”RCH”). |
| --- | --- |

(6)

De rättsligt bindande kraven i Singapore för centrala motparter som är auktoriserade i det landet är lagen om värdepapper och standardiserade terminskontrakt, kapitel 289 i ”Securities and Futures Act” (SFA-lagen) och tillsvarande föreskrifter från 2013 ”Securities and Futures (clearing) Regulations 2013” (SFA-föreskrifter). SFA syftar till att främja säkra och effektiva clearingsystem och att minska systemrisken. SFA-föreskrifterna utvecklar och genomför kraven i SFA-lagen. Genom SFA införs en auktorisationsordning för alla systemviktiga clearingsystem som fungerar som centrala motparter, vilka måste auktoriseras av Singapores centralbank ”the Monetary Authority of Singapore” (”MAS”) som godkända clearinghus ”Approved Clearing Houses (ACH”). Övriga clearingsystem, inklusive utländska centrala motparter, auktoriseras av MAS såsom godkända clearinghus (”RCH”).

| (7) | I januari 2013 offentliggjorde MAS även monografin om tillsyn över finansmarknadens infrastruktur (monografin) som fastställer tillämpliga standarder för centrala motparter vid genomförandet av de principerna för finansmarknadens infrastruktur (”PFMI”) som i april 2012 utfärdades av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem, the Comittée on Payment and Settlement Systems (2) (”CPSS”) och den internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (”IOSCO”) i april 2012. Särskilt i monografin förklarar MAS hur ACH förväntas uppfylla sina skyldigheter enligt SFA-lagen, och det beaktas av MAS vid bedömningen av hur väl de godkända clearinghusen uppfyller SFA-lagens skyldigheter. |
| --- | --- |

(7)

I januari 2013 offentliggjorde MAS även monografin om tillsyn över finansmarknadens infrastruktur (monografin) som fastställer tillämpliga standarder för centrala motparter vid genomförandet av de principerna för finansmarknadens infrastruktur (”PFMI”) som i april 2012 utfärdades av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem, the Comittée on Payment and Settlement Systems (2) (”CPSS”) och den internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (”IOSCO”) i april 2012. Särskilt i monografin förklarar MAS hur ACH förväntas uppfylla sina skyldigheter enligt SFA-lagen, och det beaktas av MAS vid bedömningen av hur väl de godkända clearinghusen uppfyller SFA-lagens skyldigheter.

| (8) | För att bli auktoriserade som godkända clearinghus, måste clearinghus uppfylla särskilda krav som föreskrivs i SFA-lagen och SFA-föreskrifterna. MAS kan ålägga villkor eller begränsningar för auktorisation av godkända clearinghus och kan när som helst lägga till, ändra eller återkalla de villkor eller begränsningar som ålagts dem. Godkända clearinghus måste driva verksamheten i clearingsystem säkert och effektivt, och de måste hantera riskerna förenade med deras affärsverksamhet och affärstransaktioner på ett betryggande sätt. De måste även ha tillräckliga ekonomiska resurser, personal- och systemresurser. |
| --- | --- |

(8)

För att bli auktoriserade som godkända clearinghus, måste clearinghus uppfylla särskilda krav som föreskrivs i SFA-lagen och SFA-föreskrifterna. MAS kan ålägga villkor eller begränsningar för auktorisation av godkända clearinghus och kan när som helst lägga till, ändra eller återkalla de villkor eller begränsningar som ålagts dem. Godkända clearinghus måste driva verksamheten i clearingsystem säkert och effektivt, och de måste hantera riskerna förenade med deras affärsverksamhet och affärstransaktioner på ett betryggande sätt. De måste även ha tillräckliga ekonomiska resurser, personal- och systemresurser.

| (9) | Enligt SFA måste de godkända clearinghusen, var för sig, anta interna regler och förfaranden som säkerställer en korrekt och effektiv drift av clearingsystemet och korrekt reglering av och tillsyn över dess medlemmar. De godkända clearinghusens interna regler och förfaranden måste inbegripa specifika av MAS föreskrivna ämnesområden, däribland krav som avser riskerna i samband med driften av clearingsystem, hanteringen av fallissemang samt de kriterier och villkor som deras medlemmar måste uppfylla. I detta hänseende tillämpas monografin i de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden. De godkända clearinghusens interna regler och förfaranden, liksom eventuella ändringar, måste föreläggas MAS innan de genomförs. MAS kan annullera, ändra eller komplettera de interna reglerna och förfarandena eller varje del av den föreslagna ändringen. Enligt SFA-föreskrifterna krävs dessutom uttryckligt förhandsgodkännande av MAS för varje ändring i de godkända clearinghusens riskhanteringsramar, inklusive typen av godtagbara säkerheter, metoderna för värdering av säkerheter och fastställandet av marginaler för att hantera de godkända clearinghusens riskexponering gentemot sina deltagare, liksom storleken på tillgängliga finansiella resurser för att täcka ett fallissemang av en av deras medlemmar (förutom marginaler som hålls med det godkända clearinghuset). SFA-lagen föreskriver påföljder i de fall de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden ändras på ett sådant sätt att det inte längre uppfyller de krav som MAS fastställt. Enligt SFA-lagen är därför de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden bindande för de godkända clearinghusen. |
| --- | --- |

(9)

Enligt SFA måste de godkända clearinghusen, var för sig, anta interna regler och förfaranden som säkerställer en korrekt och effektiv drift av clearingsystemet och korrekt reglering av och tillsyn över dess medlemmar. De godkända clearinghusens interna regler och förfaranden måste inbegripa specifika av MAS föreskrivna ämnesområden, däribland krav som avser riskerna i samband med driften av clearingsystem, hanteringen av fallissemang samt de kriterier och villkor som deras medlemmar måste uppfylla. I detta hänseende tillämpas monografin i de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden. De godkända clearinghusens interna regler och förfaranden, liksom eventuella ändringar, måste föreläggas MAS innan de genomförs. MAS kan annullera, ändra eller komplettera de interna reglerna och förfarandena eller varje del av den föreslagna ändringen. Enligt SFA-föreskrifterna krävs dessutom uttryckligt förhandsgodkännande av MAS för varje ändring i de godkända clearinghusens riskhanteringsramar, inklusive typen av godtagbara säkerheter, metoderna för värdering av säkerheter och fastställandet av marginaler för att hantera de godkända clearinghusens riskexponering gentemot sina deltagare, liksom storleken på tillgängliga finansiella resurser för att täcka ett fallissemang av en av deras medlemmar (förutom marginaler som hålls med det godkända clearinghuset). SFA-lagen föreskriver påföljder i de fall de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden ändras på ett sådant sätt att det inte längre uppfyller de krav som MAS fastställt. Enligt SFA-lagen är därför de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden bindande för de godkända clearinghusen.

| (10) | De rättsligt bindande kraven i Singapore utgörs därför av en tvådelad struktur. I de nyckelkrav för godkända clearinghus som fastställs i SFA-föreskrifterna (de grundläggande reglerna), anges de standarder på hög nivå som godkända clearinghus måste uppfylla för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Singapore. Dessa grundläggande regler omfattar första gruppen av de rättsligt bindande kraven i Singapore. För att styrka att de grundläggande reglerna efterlevs, måste de godkända clearinghusen förelägga MAS sina interna regler och förfaranden innan de genomförs och MAS kan annullera, ändra eller komplettera dem. De interna reglerna och förfarandena utgör den andra gruppen av de rättsligt bindande kraven i Singapore, som i detalj måste föreskriva hur ett clearinghus som söker auktorisation som godkänt clearinghus uppfyller dessa standarder på hög nivå i enlighet med monografin. De interna reglerna och förfarandena för godkända clearinghus innehåller dessutom ytterligare bestämmelser som kompletterar de grundläggande reglerna. |
| --- | --- |

(10)

De rättsligt bindande kraven i Singapore utgörs därför av en tvådelad struktur. I de nyckelkrav för godkända clearinghus som fastställs i SFA-föreskrifterna (de grundläggande reglerna), anges de standarder på hög nivå som godkända clearinghus måste uppfylla för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Singapore. Dessa grundläggande regler omfattar första gruppen av de rättsligt bindande kraven i Singapore. För att styrka att de grundläggande reglerna efterlevs, måste de godkända clearinghusen förelägga MAS sina interna regler och förfaranden innan de genomförs och MAS kan annullera, ändra eller komplettera dem. De interna reglerna och förfarandena utgör den andra gruppen av de rättsligt bindande kraven i Singapore, som i detalj måste föreskriva hur ett clearinghus som söker auktorisation som godkänt clearinghus uppfyller dessa standarder på hög nivå i enlighet med monografin. De interna reglerna och förfarandena för godkända clearinghus innehåller dessutom ytterligare bestämmelser som kompletterar de grundläggande reglerna.

| (11) | Bedömningen av likvärdighet i fråga om de rättsliga och tillsynsmässiga ordningar som är tillämpliga på godkända clearinghus bör också beakta det riskreduceringsresultat de säkerställer när det gäller graden av risk som clearingmedlemmar eller handelsplatser etablerade i unionen utsätts för till följd av sitt deltagande i godkända clearinghus. Riskreduceringsresultatet bestäms dels av graden av inneboende risk i den clearingverksamhet som bedrivs av den berörda centrala motparten vilket beror på storleken på den finansiella marknad där den är verksam, dels av hur ändamålsenlig de rättsliga och tillsynsmässiga ordningar som gäller för centrala motparter är för att minska denna risk. För att uppnå samma riskreduceringsresultat erfordras striktare riskreduceringskrav för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på större finansiella marknader vilkas inneboende risknivå är högre än för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på mindre finansiella marknader vilkas inneboende risknivå är lägre. |
| --- | --- |

(11)

Bedömningen av likvärdighet i fråga om de rättsliga och tillsynsmässiga ordningar som är tillämpliga på godkända clearinghus bör också beakta det riskreduceringsresultat de säkerställer när det gäller graden av risk som clearingmedlemmar eller handelsplatser etablerade i unionen utsätts för till följd av sitt deltagande i godkända clearinghus. Riskreduceringsresultatet bestäms dels av graden av inneboende risk i den clearingverksamhet som bedrivs av den berörda centrala motparten vilket beror på storleken på den finansiella marknad där den är verksam, dels av hur ändamålsenlig de rättsliga och tillsynsmässiga ordningar som gäller för centrala motparter är för att minska denna risk. För att uppnå samma riskreduceringsresultat erfordras striktare riskreduceringskrav för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på större finansiella marknader vilkas inneboende risknivå är högre än för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på mindre finansiella marknader vilkas inneboende risknivå är lägre.

| (12) | Storleken på de finansiella marknader där godkända clearinghus bedriver sin clearingverksamhet är väsentligt mindre än de där centrala motparter etablerade inom unionen bedriver sin motsvarande verksamhet. Närmare bestämt utgjorde det totala värdet av clearade transaktioner i Singapore under de senaste tre åren mindre än 1 % av det sammanlagda värdet av transaktioner som clearades i de av unionens medlemsstater som ingår i G 10-guppen. Deltagande i godkända clearinghus utsätter därför clearingmedlemmar och handelsplatser som är etablerade i unionen för väsentligt lägre risker än deras deltagande i centrala motparter som är auktoriserade i unionen. |
| --- | --- |

(12)

Storleken på de finansiella marknader där godkända clearinghus bedriver sin clearingverksamhet är väsentligt mindre än de där centrala motparter etablerade inom unionen bedriver sin motsvarande verksamhet. Närmare bestämt utgjorde det totala värdet av clearade transaktioner i Singapore under de senaste tre åren mindre än 1 % av det sammanlagda värdet av transaktioner som clearades i de av unionens medlemsstater som ingår i G 10-guppen. Deltagande i godkända clearinghus utsätter därför clearingmedlemmar och handelsplatser som är etablerade i unionen för väsentligt lägre risker än deras deltagande i centrala motparter som är auktoriserade i unionen.

| (13) | De rättsliga och tillsynsmässiga ordningarna för godkända clearinghus kan därför anses vara likvärdiga där de är lämpliga för att dämpa den lägre risknivån. De grundläggande reglerna tillämpliga på godkända clearinghus, kompletterat med deras egna interna regler och förfaranden som genomför principerna för finansmarknadens infrastruktur(”PFMI”), dämpar den lägre nivå av risk som finns i Singapore och uppnår ett riskdämpande resultat motsvarande det som eftersträvas genom förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

De rättsliga och tillsynsmässiga ordningarna för godkända clearinghus kan därför anses vara likvärdiga där de är lämpliga för att dämpa den lägre risknivån. De grundläggande reglerna tillämpliga på godkända clearinghus, kompletterat med deras egna interna regler och förfaranden som genomför principerna för finansmarknadens infrastruktur(”PFMI”), dämpar den lägre nivå av risk som finns i Singapore och uppnår ett riskdämpande resultat motsvarande det som eftersträvas genom förordning (EU) nr 648/2012.

| (14) | Kommissionen konstaterar därför att de rättsliga och tillsynsmässiga ordningarna i Singapore säkerställer att godkända clearinghus som är auktoriserade i det landet uppfyller rättsligt bindande krav motsvarande de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen konstaterar därför att de rättsliga och tillsynsmässiga ordningarna i Singapore säkerställer att godkända clearinghus som är auktoriserade i det landet uppfyller rättsligt bindande krav motsvarande de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (15) | Enligt det andra villkoret i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste de rättsliga och tillsynsmässiga ordningarna i Singapore avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet sörja för en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna. |
| --- | --- |

(15)

Enligt det andra villkoret i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste de rättsliga och tillsynsmässiga ordningarna i Singapore avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet sörja för en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna.

| (16) | MAS kan utfärda direktiv, antingen av allmän eller av specifik karaktär, för att säkerställa att godkända clearinghus drivs på ett säkert och effektivt sätt, och, i synnerhet, för att säkerställa efterlevnad av skyldigheter eller krav enligt SFA-lagen eller av de krav som föreskrivs av MAS och som måste införlivas i de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden. I SFA-lagen föreskrivs påföljder om clearinghuset i fråga inte följer de direktiv som MAS utfärdat. När det gäller genomdrivandet av godkända clearinghus interna regler och förfaranden, kan MAS hänvända sig till högsta civilmålsdomstolen High Court med en begäran om att förelägga ett godkänt clearinghus att följa, iaktta, genomdriva eller verkställa sina interna regler och förfaranden. Slutligen får MAS återkalla tillståndet för godkända clearinghus, bland annat, i händelse av bristande efterlevnad av de krav den ställer, av eventuella villkor eller begränsningar som ålagts vid auktorisationen, av eventuella direktiv som MAS utfärdat enligt SFA-lagen eller en bestämmelse i denna. |
| --- | --- |

(16)

MAS kan utfärda direktiv, antingen av allmän eller av specifik karaktär, för att säkerställa att godkända clearinghus drivs på ett säkert och effektivt sätt, och, i synnerhet, för att säkerställa efterlevnad av skyldigheter eller krav enligt SFA-lagen eller av de krav som föreskrivs av MAS och som måste införlivas i de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden. I SFA-lagen föreskrivs påföljder om clearinghuset i fråga inte följer de direktiv som MAS utfärdat. När det gäller genomdrivandet av godkända clearinghus interna regler och förfaranden, kan MAS hänvända sig till högsta civilmålsdomstolen High Court med en begäran om att förelägga ett godkänt clearinghus att följa, iaktta, genomdriva eller verkställa sina interna regler och förfaranden. Slutligen får MAS återkalla tillståndet för godkända clearinghus, bland annat, i händelse av bristande efterlevnad av de krav den ställer, av eventuella villkor eller begränsningar som ålagts vid auktorisationen, av eventuella direktiv som MAS utfärdat enligt SFA-lagen eller en bestämmelse i denna.

| (17) | Godkända clearinghus är enligt SFA-föreskrifterna dessutom skyldiga att lämna in en årlig rapport till MAS om hur de under räkenskapsåret har uppfyllt sina skyldigheter enligt SFA. De måste också lämna in den långa versionen av revisionsberättelsen för det godkända clearinghuset, som måste inkludera revisorernas eventuella iakttagelser och rekommendationer avseende det godkända clearinghusets interna kontroller samt och avseende det godkända clearinghusets eventuella bristande efterlevnad av SFA-föreskrifter och andra direktiv som utfärdats av MAS enligt SFA. |
| --- | --- |

(17)

Godkända clearinghus är enligt SFA-föreskrifterna dessutom skyldiga att lämna in en årlig rapport till MAS om hur de under räkenskapsåret har uppfyllt sina skyldigheter enligt SFA. De måste också lämna in den långa versionen av revisionsberättelsen för det godkända clearinghuset, som måste inkludera revisorernas eventuella iakttagelser och rekommendationer avseende det godkända clearinghusets interna kontroller samt och avseende det godkända clearinghusets eventuella bristande efterlevnad av SFA-föreskrifter och andra direktiv som utfärdats av MAS enligt SFA.

| (18) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Singapore för centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställer en fortlöpande effektiv tillsyn och effektiva efterlevnadsåtgärder. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Singapore för centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställer en fortlöpande effektiv tillsyn och effektiva efterlevnadsåtgärder.

| (19) | I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Singapore inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”). |
| --- | --- |

(19)

I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Singapore inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”).

| (20) | Tredjeländers centrala motparter får ansöka om en auktorisation som godkänt clearinghus (RCH-auktorisation) som gör det möjligt för dem att tillhandahålla samma tjänster i Singapore som de är auktoriserade att tillhandahålla i det tredjelandet. |
| --- | --- |

(20)

Tredjeländers centrala motparter får ansöka om en auktorisation som godkänt clearinghus (RCH-auktorisation) som gör det möjligt för dem att tillhandahålla samma tjänster i Singapore som de är auktoriserade att tillhandahålla i det tredjelandet.

| (21) | Innan MAS beviljar en RCH-auktorisation bedömer den huruvida regelverket i det tredjeland där den centrala motparten är auktoriserad är jämförbar med den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter etablerade i Singapore, inklusive huruvida principerna för finansmarknadens infrastruktur tillämpas. För att kunna bevilja en RCH-auktorisation krävs också att samarbetsarrangemang mellan MAS och den relevanta utländska tillsynsmyndigheten upprättas. |
| --- | --- |

(21)

Innan MAS beviljar en RCH-auktorisation bedömer den huruvida regelverket i det tredjeland där den centrala motparten är auktoriserad är jämförbar med den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter etablerade i Singapore, inklusive huruvida principerna för finansmarknadens infrastruktur tillämpas. För att kunna bevilja en RCH-auktorisation krävs också att samarbetsarrangemang mellan MAS och den relevanta utländska tillsynsmyndigheten upprättas.

| (22) | Samtidigt som det noteras att strukturen på det erkännandeförfarande i Singapores rättsordning som gäller för tredjeländers centrala motparter skiljer sig från det förfarande som anges i förordning (EU) nr 648/2012, bör det likväl anses säkerställa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av tredjeländers centrala motparter. |
| --- | --- |

(22)

Samtidigt som det noteras att strukturen på det erkännandeförfarande i Singapores rättsordning som gäller för tredjeländers centrala motparter skiljer sig från det förfarande som anges i förordning (EU) nr 648/2012, bör det likväl anses säkerställa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av tredjeländers centrala motparter.

| (23) | Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan därför anses vara uppfyllda av Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende godkända clearinghus och dess rättsliga och tillsynsmässiga ordning bör anses motsvara de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen bör, med information från Esma, fortsätta att övervaka utvecklingen av Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls. |
| --- | --- |

(23)

Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan därför anses vara uppfyllda av Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende godkända clearinghus och dess rättsliga och tillsynsmässiga ordning bör anses motsvara de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen bör, med information från Esma, fortsätta att övervaka utvecklingen av Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls.

| (24) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är i överensstämmelse med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(24)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är i överensstämmelse med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpning av artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 ska Singapores rättsliga och tillsynsmässiga ordning bestående av kapitel 289 i Securities and Futures Act och Securities and Futures (clearing) Regulations 2013, såsom den kompletterats genom Monograph on Supervision of Financial market Infrastructures och tillämplig på godkända clearinghus (”ACH”) auktoriserade i det landet, anses vara likvärdiga med kraven i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Från och med den 1 september 2014 bytte Kommittén för betalnings- och avvecklingssystem namn till kommittén för betalnings- och marknadsinfrastrukturer (”CPMI”).

2

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 30 oktober 2014

om likvärdigheten mellan Hongkongs regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(2014/754/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 25.6, och

av följande skäl:

| (1) | Förfarandet för erkännande av centrala motparter (”CCP-clearing”) etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter, som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som föreskrivs i den förordningen, att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Det förfarandet för erkännande och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 om att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, också när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

Förfarandet för erkännande av centrala motparter (”CCP-clearing”) etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter, som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som föreskrivs i den förordningen, att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Det förfarandet för erkännande och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 om att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, också när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland.

| (2) | För att ett tredjelands rättsliga system ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen vad gäller centrala motparter bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som uppnås. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade där inte utsätter clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen för en högre nivå av risk än de skulle kunna utsättas av centrala motparter som är auktoriserade i unionen, och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen. |
| --- | --- |

(2)

För att ett tredjelands rättsliga system ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen vad gäller centrala motparter bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som uppnås. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade där inte utsätter clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen för en högre nivå av risk än de skulle kunna utsättas av centrala motparter som är auktoriserade i unionen, och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen.

| (3) | Den 1 september 2013 mottog kommissionen det tekniska utlåtandet från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter som är etablerade i Hongkong. I det tekniska utlåtandet konstaterades ett antal skillnader mellan de rättsligt bindande krav som, på jurisdiktionsnivå, gäller för centrala motparter i Hongkong och de rättsligt bindande kraven för centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012. Detta beslut grundas dock inte enbart på en jämförande analys av de rättsligt bindande krav som gäller för centrala motparter i Hongkong, utan också på en bedömning av resultatet av de kraven och deras lämplighet för att minska de risker som clearingmedlemmar och handelsplatser som är etablerade i unionen kan utsättas för på ett sätt som anses likvärdigt med resultatet av de krav som fastställs i förordning (EU) nr 648/2012. De väsentligt lägre inneboende riskerna i clearingverksamhet som utförs på finansiella marknader som är mindre än unionens finansmarknad bör i detta sammanhang särskilt beaktas. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 september 2013 mottog kommissionen det tekniska utlåtandet från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter som är etablerade i Hongkong. I det tekniska utlåtandet konstaterades ett antal skillnader mellan de rättsligt bindande krav som, på jurisdiktionsnivå, gäller för centrala motparter i Hongkong och de rättsligt bindande kraven för centrala motparter enligt förordning (EU) nr 648/2012. Detta beslut grundas dock inte enbart på en jämförande analys av de rättsligt bindande krav som gäller för centrala motparter i Hongkong, utan också på en bedömning av resultatet av de kraven och deras lämplighet för att minska de risker som clearingmedlemmar och handelsplatser som är etablerade i unionen kan utsättas för på ett sätt som anses likvärdigt med resultatet av de krav som fastställs i förordning (EU) nr 648/2012. De väsentligt lägre inneboende riskerna i clearingverksamhet som utförs på finansiella marknader som är mindre än unionens finansmarknad bör i detta sammanhang särskilt beaktas.

| (4) | I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att kunna fastställa att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade där, är likvärdiga med de krav som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att kunna fastställa att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade där, är likvärdiga med de krav som fastställs i den förordningen.

| (5) | Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i ett tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i ett tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (6) | De rättsligt bindande kraven i Hongkong för centrala motparter som är auktoriserade där utgörs av förordningen om clearing- och avvecklingssystem, Clearing and Settlement Ordinance (”CSSO”) och förordningen värdepapper och terminer, Securities and Futures Ordinance (”SFO”). Företag som auktoriserats enligt CSSO regleras av Hongkongs monetära myndighet (”HKMA”) och företag som auktoriserats enligt SFO regleras av Hongkongs kommission för värdepapper och terminer, Hongkong Securities and Futures Commission (”SFC”). Centrala motparter i Hongkong har enbart auktoriserats enligt SFO. Detta beslut bör därför begränsas till den ordning som fastställs i SFO. |
| --- | --- |

(6)

De rättsligt bindande kraven i Hongkong för centrala motparter som är auktoriserade där utgörs av förordningen om clearing- och avvecklingssystem, Clearing and Settlement Ordinance (”CSSO”) och förordningen värdepapper och terminer, Securities and Futures Ordinance (”SFO”). Företag som auktoriserats enligt CSSO regleras av Hongkongs monetära myndighet (”HKMA”) och företag som auktoriserats enligt SFO regleras av Hongkongs kommission för värdepapper och terminer, Hongkong Securities and Futures Commission (”SFC”). Centrala motparter i Hongkong har enbart auktoriserats enligt SFO. Detta beslut bör därför begränsas till den ordning som fastställs i SFO.

| (7) | Enligt del III i SFO, har SFC befogenhet att godkänna en central motpart som godkänt clearinghus (”RCH”). När den överväger att bevilja en central motpart auktorisation som ett godkänt clearinghus måste SFC beakta den ”investerande allmänhetens intresse” och den ”lämpliga regleringen av marknader”. SFC kan även närmare ange ”sådana villkor som den anser lämpliga” innan den auktoriserar en särskild central motpart som ett RCH och får ändra dessa villkor genom ett tillkännagivande om den är ”övertygad om att det är lämpligt”. För att fastställa vad som är lämpligt, är SFC skyldig att hänvisa till sitt lagstadgade uppdrag att bevara finansiell stabilitet och minska systemrisker. |
| --- | --- |

(7)

Enligt del III i SFO, har SFC befogenhet att godkänna en central motpart som godkänt clearinghus (”RCH”). När den överväger att bevilja en central motpart auktorisation som ett godkänt clearinghus måste SFC beakta den ”investerande allmänhetens intresse” och den ”lämpliga regleringen av marknader”. SFC kan även närmare ange ”sådana villkor som den anser lämpliga” innan den auktoriserar en särskild central motpart som ett RCH och får ändra dessa villkor genom ett tillkännagivande om den är ”övertygad om att det är lämpligt”. För att fastställa vad som är lämpligt, är SFC skyldig att hänvisa till sitt lagstadgade uppdrag att bevara finansiell stabilitet och minska systemrisker.

| (8) | I SFO fastställs de skyldigheter och krav som ett godkänt clearinghus måste uppfylla. SFC utfärdade riktlinjer i enlighet med avsnitt 399.1 i SFO (”riktlinjerna”), som genomför de internationella standarder som fastställts enligt principerna för finansmarknadens infrastruktur, Principles for Financial Market Infrastructures (”PFMI”) som utfärdades i april 2012 av Kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (2) (”CPSS”) och Internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (”IOSCO”). Vid bedömningen av huruvida godkända clearinghus uppfyller sina skyldigheter enligt SFO, beaktar SFC riktlinjerna. Om ett godkänt clearinghus underlåter att uppfylla sina skyldigheter enligt SFO kompletterat med riktlinjerna, kan SFC vidta åtgärder för att komma till rätta med situationen. |
| --- | --- |

(8)

I SFO fastställs de skyldigheter och krav som ett godkänt clearinghus måste uppfylla. SFC utfärdade riktlinjer i enlighet med avsnitt 399.1 i SFO (”riktlinjerna”), som genomför de internationella standarder som fastställts enligt principerna för finansmarknadens infrastruktur, Principles for Financial Market Infrastructures (”PFMI”) som utfärdades i april 2012 av Kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (2) (”CPSS”) och Internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (”IOSCO”). Vid bedömningen av huruvida godkända clearinghus uppfyller sina skyldigheter enligt SFO, beaktar SFC riktlinjerna. Om ett godkänt clearinghus underlåter att uppfylla sina skyldigheter enligt SFO kompletterat med riktlinjerna, kan SFC vidta åtgärder för att komma till rätta med situationen.

| (9) | I SFO krävs också att ett godkänt clearinghus antar interna regler och förfaranden som är nödvändiga för en korrekt reglering av dess clearing- och avvecklingssystem och för en korrekt reglering av dess clearingmedlemmar. Kraven i SFO och riktlinjerna genomförs således i de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden. Enligt SFO måste alla interna regler och förfaranden som antagits av ett godkänt clearinghus och ändringar av dessa godkännas av SFC. |
| --- | --- |

(9)

I SFO krävs också att ett godkänt clearinghus antar interna regler och förfaranden som är nödvändiga för en korrekt reglering av dess clearing- och avvecklingssystem och för en korrekt reglering av dess clearingmedlemmar. Kraven i SFO och riktlinjerna genomförs således i de godkända clearinghusens interna regler och förfaranden. Enligt SFO måste alla interna regler och förfaranden som antagits av ett godkänt clearinghus och ändringar av dessa godkännas av SFC.

| (10) | De rättsligt bindande kraven i Hongkong utgör därför en tvådelad struktur. I de nyckelprinciper för godkända clearinghus som fastställs i SFO (de ”grundläggande reglerna”), anges de standarder på hög nivå som godkända clearinghus måste uppfylla för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Hongkong. De grundläggande reglerna omfattar den första nivån i de rättsligt bindande kraven i Hongkong. För att styrka överensstämmelse med de grundläggande reglerna måste godkända clearinghus lämna in sina interna regler och förfaranden till SFC för godkännande. De interna reglerna och förfarandena utgör den andra nivån av de rättsligt bindande kraven i Hongkong, som i detalj måste ange hur det godkända clearinghuset kommer att uppfylla standarderna i överensstämmelse med riktlinjerna. När dessa interna regler och förfaranden väl har godkänts av SFC blir de rättsligt bindande för clearinghuset. |
| --- | --- |

(10)

De rättsligt bindande kraven i Hongkong utgör därför en tvådelad struktur. I de nyckelprinciper för godkända clearinghus som fastställs i SFO (de ”grundläggande reglerna”), anges de standarder på hög nivå som godkända clearinghus måste uppfylla för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Hongkong. De grundläggande reglerna omfattar den första nivån i de rättsligt bindande kraven i Hongkong. För att styrka överensstämmelse med de grundläggande reglerna måste godkända clearinghus lämna in sina interna regler och förfaranden till SFC för godkännande. De interna reglerna och förfarandena utgör den andra nivån av de rättsligt bindande kraven i Hongkong, som i detalj måste ange hur det godkända clearinghuset kommer att uppfylla standarderna i överensstämmelse med riktlinjerna. När dessa interna regler och förfaranden väl har godkänts av SFC blir de rättsligt bindande för clearinghuset.

| (11) | Bedömningen av likvärdigheten i fråga om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som är tillämplig på godkända clearinghus bör också beakta det riskreduceringsresultat de säkerställer när det gäller graden av risk som clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen utsätts för på grund av deras deltagande i godkända clearinghus. Riskreduceringsresultatet bestäms både av graden av inneboende risk i den clearingverksamhet som bedrivs av den berörda centrala motparten, vilket beror på storleken på den finansiella marknad där den är verksam, och på hur ändamålsenlig den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som är tillämplig på centrala motparter är när det gäller att minska denna risk. För att uppnå samma riskreduceringsresultat erfordras striktare riskreduceringskrav för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på större finansiella marknader, vilkas inneboende risknivå är högre än för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på mindre finansiella marknader, vilkas inneboende risknivå är lägre. |
| --- | --- |

(11)

Bedömningen av likvärdigheten i fråga om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som är tillämplig på godkända clearinghus bör också beakta det riskreduceringsresultat de säkerställer när det gäller graden av risk som clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen utsätts för på grund av deras deltagande i godkända clearinghus. Riskreduceringsresultatet bestäms både av graden av inneboende risk i den clearingverksamhet som bedrivs av den berörda centrala motparten, vilket beror på storleken på den finansiella marknad där den är verksam, och på hur ändamålsenlig den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som är tillämplig på centrala motparter är när det gäller att minska denna risk. För att uppnå samma riskreduceringsresultat erfordras striktare riskreduceringskrav för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på större finansiella marknader, vilkas inneboende risknivå är högre än för centrala motparter som bedriver sin verksamhet på mindre finansiella marknader, vilkas inneboende risknivå är lägre.

| (12) | Storleken på den finansiella marknad där godkända clearinghus bedriver sin clearingverksamhet är väsentligt mindre än den marknad på vilken centrala motparter etablerade inom unionen bedriver sin motsvarande verksamhet. Under de senast tre åren utgjorde det årliga schablonvärdet av börsnoterade derivatkontrakt som handlades i Hongkong mindre än en procent av det årliga schablonvärdet av börsnoterade derivatkontrakt som handlades i unionen. Under samma period motsvarade börsvärdet av värdepapper som handlades på börsen i Hongkong i genomsnitt mindre än 25 procent av börsvärdet i unionen. Dessutom befinner sig clearing av mer komplexa produkter som exempelvis OTC-derivat av godkända clearinghus på ett tidigt stadium, eftersom clearingtjänster för OTC-derivatkontrakt först inleddes den 25 november 2013. Deltagande i godkända clearinghus utsätter därför clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen för väsentligt lägre risker än deras deltagande i centrala motparter som är auktoriserade i unionen. |
| --- | --- |

(12)

Storleken på den finansiella marknad där godkända clearinghus bedriver sin clearingverksamhet är väsentligt mindre än den marknad på vilken centrala motparter etablerade inom unionen bedriver sin motsvarande verksamhet. Under de senast tre åren utgjorde det årliga schablonvärdet av börsnoterade derivatkontrakt som handlades i Hongkong mindre än en procent av det årliga schablonvärdet av börsnoterade derivatkontrakt som handlades i unionen. Under samma period motsvarade börsvärdet av värdepapper som handlades på börsen i Hongkong i genomsnitt mindre än 25 procent av börsvärdet i unionen. Dessutom befinner sig clearing av mer komplexa produkter som exempelvis OTC-derivat av godkända clearinghus på ett tidigt stadium, eftersom clearingtjänster för OTC-derivatkontrakt först inleddes den 25 november 2013. Deltagande i godkända clearinghus utsätter därför clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen för väsentligt lägre risker än deras deltagande i centrala motparter som är auktoriserade i unionen.

| (13) | Den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen för godkända clearinghus kan därför betraktas som likvärdig där den är lämplig för att dämpa den lägre risknivån. De grundläggande reglerna tillämpliga på godkända clearinghus, kompletterat med deras egna interna regler och förfaranden som genomför principerna för finansmarknadens infrastruktur, minskar den lägre nivå av risk som finns i Hongkong och uppnår ett riskreduceringsresultat motsvarande det som eftersträvas genom förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(13)

Den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen för godkända clearinghus kan därför betraktas som likvärdig där den är lämplig för att dämpa den lägre risknivån. De grundläggande reglerna tillämpliga på godkända clearinghus, kompletterat med deras egna interna regler och förfaranden som genomför principerna för finansmarknadens infrastruktur, minskar den lägre nivå av risk som finns i Hongkong och uppnår ett riskreduceringsresultat motsvarande det som eftersträvas genom förordning (EU) nr 648/2012.

| (14) | Kommissionen konstaterar därför att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong säkerställer att godkända clearinghus som är auktoriserade där uppfyller rättsligt bindande krav likvärdiga med de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen konstaterar därför att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong säkerställer att godkända clearinghus som är auktoriserade där uppfyller rättsligt bindande krav likvärdiga med de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (15) | Enligt det andra villkoret i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong avseende centrala motparter som är auktoriserade där säkerställas en löpande effektiv tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna. |
| --- | --- |

(15)

Enligt det andra villkoret i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong avseende centrala motparter som är auktoriserade där säkerställas en löpande effektiv tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna.

| (16) | SFC övervakar kontinuerligt att godkända clearinghus uppfyller riskhanteringskrav genom övervakning och riskbaserade granskningsförfaranden, inklusive genom stickprovskontroll av stabilitetstillsynskrav. SFC förfogar över ytterligare medel för att genomdriva efterlevnad. SFC har särskilt befogenhet att förelägga godkända clearinghus att upphöra med att tillhandahålla eller driva clearing- eller avvecklingssystem eller att återkalla deras auktorisation. Dessutom kan SFC också begära att godkända clearinghus gör vissa ändringar i sina regler om det bedöms vara nödvändigt, och den har befogenhet att ensidigt göra sådana regeländringar när det berörda clearinghuset inte efterkommer begäran. SFC har befogenhet att från godkända clearinghus kräva in räkenskaper och register de för i samband med eller för ändamål som rör deras verksamhet eller avseende på alla clearing- och avvecklingssystem för alla transaktioner i värdepapper eller terminskontrakt liksom all annan information som rör deras verksamhet som SFC rimligen kan behöva för att fullgöra sina uppgifter. Underlåtenhet att tillhandahålla sådan information eller dokumentation, utan rimliga skäl, kan medföra böter. |
| --- | --- |

(16)

SFC övervakar kontinuerligt att godkända clearinghus uppfyller riskhanteringskrav genom övervakning och riskbaserade granskningsförfaranden, inklusive genom stickprovskontroll av stabilitetstillsynskrav. SFC förfogar över ytterligare medel för att genomdriva efterlevnad. SFC har särskilt befogenhet att förelägga godkända clearinghus att upphöra med att tillhandahålla eller driva clearing- eller avvecklingssystem eller att återkalla deras auktorisation. Dessutom kan SFC också begära att godkända clearinghus gör vissa ändringar i sina regler om det bedöms vara nödvändigt, och den har befogenhet att ensidigt göra sådana regeländringar när det berörda clearinghuset inte efterkommer begäran. SFC har befogenhet att från godkända clearinghus kräva in räkenskaper och register de för i samband med eller för ändamål som rör deras verksamhet eller avseende på alla clearing- och avvecklingssystem för alla transaktioner i värdepapper eller terminskontrakt liksom all annan information som rör deras verksamhet som SFC rimligen kan behöva för att fullgöra sina uppgifter. Underlåtenhet att tillhandahålla sådan information eller dokumentation, utan rimliga skäl, kan medföra böter.

| (17) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong för centrala motparter som är auktoriserade i det territoriet fortlöpande säkerställer en effektiv tillsyn och effektiva efterlevnadsåtgärder. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong för centrala motparter som är auktoriserade i det territoriet fortlöpande säkerställer en effektiv tillsyn och effektiva efterlevnadsåtgärder.

| (18) | I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”). |
| --- | --- |

(18)

I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Hongkong inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännande av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”).

| (19) | För att få bedriva verksamhet som en central motpart i Hongkong är ett företag skyldigt att antingen ha formen av ett godkänt clearinghus eller vara erkänt som en leverantör av automatiserade handelstjänster (”ATS”) enligt SFO. ATS definieras som företag som, med hjälp av elektroniska medel, tillhandahåller tjänster för att handla med eller cleara värdepapper eller terminskontrakt. Hongkongs lagstiftande råd antog i mars 2014 en ändringsförordning om att utöka tillämpningsområdet för definitionen av ATS till att även omfatta OTC-derivat. |
| --- | --- |

(19)

För att få bedriva verksamhet som en central motpart i Hongkong är ett företag skyldigt att antingen ha formen av ett godkänt clearinghus eller vara erkänt som en leverantör av automatiserade handelstjänster (”ATS”) enligt SFO. ATS definieras som företag som, med hjälp av elektroniska medel, tillhandahåller tjänster för att handla med eller cleara värdepapper eller terminskontrakt. Hongkongs lagstiftande råd antog i mars 2014 en ändringsförordning om att utöka tillämpningsområdet för definitionen av ATS till att även omfatta OTC-derivat.

| (20) | ATS-systemet lämpar sig för tredjeländers centrala motparter som vill tillhandahålla tjänster till deltagare i Hongkong. Tredjeländers centrala motparter får ansöka om att bli erkända i Hongkong som ATS, vilket gör det möjligt för dem att tillhandahålla samma tjänster i Hongkong som de är auktoriserade att tillhandahålla i tredjelandet. |
| --- | --- |

(20)

ATS-systemet lämpar sig för tredjeländers centrala motparter som vill tillhandahålla tjänster till deltagare i Hongkong. Tredjeländers centrala motparter får ansöka om att bli erkända i Hongkong som ATS, vilket gör det möjligt för dem att tillhandahålla samma tjänster i Hongkong som de är auktoriserade att tillhandahålla i tredjelandet.

| (21) | När en ATS-ansökan från ett tredjeland behandlas, bedömer SFC som riktmärke huruvida den centrala motparten från tredjeland följer principerna för finansmarknadens infrastruktur. Ingåendet av ett samförståndsavtal mellan SFC och den ansökande centrala motpartens behöriga tillsynsmyndighet i tredjeland krävs också innan ATS-ansökan godkänns eftersom SFC förlitar sig på hemlandstillsynsmyndigheten för den dagliga tillsynen över den centrala motparten från tredjeland. |
| --- | --- |

(21)

När en ATS-ansökan från ett tredjeland behandlas, bedömer SFC som riktmärke huruvida den centrala motparten från tredjeland följer principerna för finansmarknadens infrastruktur. Ingåendet av ett samförståndsavtal mellan SFC och den ansökande centrala motpartens behöriga tillsynsmyndighet i tredjeland krävs också innan ATS-ansökan godkänns eftersom SFC förlitar sig på hemlandstillsynsmyndigheten för den dagliga tillsynen över den centrala motparten från tredjeland.

| (22) | Samtidigt som det konstateras att strukturen i Hongkongs rättssystem som är tillämpligt på det erkännandeförfarande som gäller för tredjeländers centrala motparter skiljer sig från det förfarande som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012, bör det likväl anses föreskriva ett effektivt likvärdigt system för godkännande av tredjeländers centrala motparter. |
| --- | --- |

(22)

Samtidigt som det konstateras att strukturen i Hongkongs rättssystem som är tillämpligt på det erkännandeförfarande som gäller för tredjeländers centrala motparter skiljer sig från det förfarande som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012, bör det likväl anses föreskriva ett effektivt likvärdigt system för godkännande av tredjeländers centrala motparter.

| (23) | Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan därför anses vara uppfyllda av Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende godkända handelshus, och den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen bör anses motsvara de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen bör, med information från Esma, fortsätta att övervaka utvecklingen av Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls. |
| --- | --- |

(23)

Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan därför anses vara uppfyllda av Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende godkända handelshus, och den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen bör anses motsvara de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen bör, med information från Esma, fortsätta att övervaka utvecklingen av Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls.

| (24) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(24)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpning av artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 ska Hongkongs rättsliga och tillsynsmässiga ordning, bestående av Securities and Futures Ordinance (SFO) såsom kompletterad av de riktlinjer som antagits enligt avsnitt 399.1 i SFO och tillämpliga på godkända clearinghus som är auktoriserade i det territoriet, anses vara likvärdig med kraven i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Från och med den 1 september 2014 bytte Kommittén för betalnings- och avvecklingssystem namn till Kommittén för betalnings- och marknadsinfrastruktur (”CPMI”).

2

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 30 oktober 2014

om likvärdigheten mellan Australiens regelverk för centrala motparter och kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(2014/755/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 25.6, och

av följande skäl:

| (1) | Förfarandet för erkännande av centrala motparter etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Erkännandeförfarandet och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, även när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland. |
| --- | --- |

(1)

Förfarandet för erkännande av centrala motparter etablerade i tredjeländer som fastställs i artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 syftar till att göra det möjligt för centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i tredjeländer vars rättsliga normer är likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen att tillhandahålla clearingtjänster till clearingmedlemmar eller handelsplatser som är etablerade i unionen. Erkännandeförfarandet och det däri föreskrivna beslutet om likvärdighet bidrar på så sätt till att uppnå det övergripande målet för förordning (EU) nr 648/2012 att begränsa systemrisker genom att utöka användningen av säkra och sunda centrala motparter för att cleara OTC-derivatkontrakt, även när de centrala motparterna är etablerade och auktoriserade i ett tredjeland.

| (2) | För att ett tredjelands rättsliga ordning ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen avseende centrala motparter bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i allt väsentligt motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som de uppnår. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Australien säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i det landet inte utsätter i unionen etablerade clearingmedlemmar eller handelsplatser för en högre nivå av risk än de skulle kunna utsättas för av centrala motparter auktoriserade i unionen och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen. |
| --- | --- |

(2)

För att ett tredjelands rättsliga ordning ska anses motsvara den rättsliga ordningen i unionen avseende centrala motparter bör det faktiska resultatet av den tillämpliga rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i allt väsentligt motsvara unionens krav i fråga om de regleringsmål som de uppnår. Syftet med denna bedömning av likvärdighet är därför att kontrollera att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Australien säkerställer att centrala motparter som är etablerade och auktoriserade i det landet inte utsätter i unionen etablerade clearingmedlemmar eller handelsplatser för en högre nivå av risk än de skulle kunna utsättas för av centrala motparter auktoriserade i unionen och följaktligen inte medför oacceptabla nivåer av systemrisk i unionen.

| (3) | Den 1 september 2013 erhöll kommissionen Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) tekniska utlåtande om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter etablerade i Australien. I det tekniska utlåtandet konstateras att alla bestämmelser i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 återspeglas av motsvarande rättsligt bindande krav som på jurisdiktionsnivå är tillämpliga på centrala motparter som är auktoriserade i Australien. |
| --- | --- |

(3)

Den 1 september 2013 erhöll kommissionen Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) tekniska utlåtande om den rättsliga och tillsynsmässiga ordning som gäller för centrala motparter etablerade i Australien. I det tekniska utlåtandet konstateras att alla bestämmelser i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 återspeglas av motsvarande rättsligt bindande krav som på jurisdiktionsnivå är tillämpliga på centrala motparter som är auktoriserade i Australien.

| (4) | I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att fastslå att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade i det landet, är likvärdig med den som föreskrivs i förordningen. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste tre villkor vara uppfyllda för att fastslå att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i ett tredjeland vad gäller centrala motparter som är auktoriserade i det landet, är likvärdig med den som föreskrivs i förordningen.

| (5) | Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i ett tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(5)

Enligt det första villkoret måste centrala motparter som är etablerade i ett tredjeland följa rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som anges i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (6) | Australiens rättsligt bindande krav för centrala motparter som är auktoriserade i det landet utgörs av 2001 års bolagslag (”Corporations Act”), som tillsammans med 2001 års bolagsföreskrifter (”Corporations Regulations”), lägger fast den rättsliga ramen för clearing- och avvecklingssystem. I del 7.3 av Corporations Act föreskrivs att innan en licens beviljas för att bedriva clearing- eller avvecklingsverksamhet måste ministern, bland annat, ha förvissat sig om att den berörda centrala motparten har tillräckliga operativa regler och förfaranden som överensstämmer med gällande lagar och andra författningar för att, så långt det är praktiskt möjligt, säkerställa att systemrisken begränsas och att den centrala motparten leds på ett lämpligt och effektivt sätt. Den centrala motparten ska ha lämpliga rutiner för att hantera intressekonflikter och för att genomdriva sina interna regler och förfaranden. Den australiensiska börsövervakningsmyndigheten Australian Securities and Investments Commission (”ASIC”) och den australiensiska centralbanken Reserve Bank of Australia (”RBA”) ger råd till ministern avseende beviljandet av licenser till clearing- och avvecklingssystem och förändringar i deras interna regler och förfaranden, och ansvarar för att bedöma och, när det gäller ASIC för att säkerställa, att centrala motparter fullgör sina skyldigheter enligt Corporations Act. |
| --- | --- |

(6)

Australiens rättsligt bindande krav för centrala motparter som är auktoriserade i det landet utgörs av 2001 års bolagslag (”Corporations Act”), som tillsammans med 2001 års bolagsföreskrifter (”Corporations Regulations”), lägger fast den rättsliga ramen för clearing- och avvecklingssystem. I del 7.3 av Corporations Act föreskrivs att innan en licens beviljas för att bedriva clearing- eller avvecklingsverksamhet måste ministern, bland annat, ha förvissat sig om att den berörda centrala motparten har tillräckliga operativa regler och förfaranden som överensstämmer med gällande lagar och andra författningar för att, så långt det är praktiskt möjligt, säkerställa att systemrisken begränsas och att den centrala motparten leds på ett lämpligt och effektivt sätt. Den centrala motparten ska ha lämpliga rutiner för att hantera intressekonflikter och för att genomdriva sina interna regler och förfaranden. Den australiensiska börsövervakningsmyndigheten Australian Securities and Investments Commission (”ASIC”) och den australiensiska centralbanken Reserve Bank of Australia (”RBA”) ger råd till ministern avseende beviljandet av licenser till clearing- och avvecklingssystem och förändringar i deras interna regler och förfaranden, och ansvarar för att bedöma och, när det gäller ASIC för att säkerställa, att centrala motparter fullgör sina skyldigheter enligt Corporations Act.

| (7) | ASIC tillhandahåller reglerade enheter riktlinjer för att förklara vissa specifika frågor som redan täcks av lagstiftningen. ASIC reviderade närmare bestämt i december 2012 sina riktlinjer om auktorisation och översyn av tillstånd till clearing- och avvecklingssystem enligt den uppdaterade tillsynsriktlinjen 211 ”Clearing and settlement facilities: Australian and Overseas operators”(”RG 211”). Genom ASIC:s tillsynsriktlinje RG 211 genomförs de principer för finansmarknadsinfrastrukturer (”PFMIs”) som utfärdades i april 2012 av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (2) (”CPSS”) och den internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (”IOSCO”), som är berörd myndighet när det gäller de skyldigheter som anges i Corporations Act, och ger vägledning till centrala motparter om hur de bör agera för att efterleva sina skyldigheter enligt Corporations Act. Detta innebär att underlåtenhet att följa Corporations Act i den utformning som den förklaras i RG 211 kan leda till efterlevnadsåtgärder och sanktioner. |
| --- | --- |

(7)

ASIC tillhandahåller reglerade enheter riktlinjer för att förklara vissa specifika frågor som redan täcks av lagstiftningen. ASIC reviderade närmare bestämt i december 2012 sina riktlinjer om auktorisation och översyn av tillstånd till clearing- och avvecklingssystem enligt den uppdaterade tillsynsriktlinjen 211 ”Clearing and settlement facilities: Australian and Overseas operators”(”RG 211”). Genom ASIC:s tillsynsriktlinje RG 211 genomförs de principer för finansmarknadsinfrastrukturer (”PFMIs”) som utfärdades i april 2012 av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem (2) (”CPSS”) och den internationella organisationen för börstillsynsmyndigheter (”IOSCO”), som är berörd myndighet när det gäller de skyldigheter som anges i Corporations Act, och ger vägledning till centrala motparter om hur de bör agera för att efterleva sina skyldigheter enligt Corporations Act. Detta innebär att underlåtenhet att följa Corporations Act i den utformning som den förklaras i RG 211 kan leda till efterlevnadsåtgärder och sanktioner.

| (8) | Australiens centralbank har enligt Corporations Act befogenhet att fastställa finansiella stabilitetsnormer för att säkerställa att centrala motparter bedriver sin verksamhet på ett sätt som medverkar till eller främjar den övergripande stabiliteten i det australiensiska finanssystemet. I november 2012 godkände närmare bestämt RBA:s nämnd för betalningssystem fastställandet av nya finansiella stabilitetsstandarder, de finansiella stabilitetsstandarderna för centrala motparter (FSS), som innehåller 21 standarder för centrala motparter, med åtföljande understandarder och vägledning. Förutom vissa understandarder, som började gälla den 31 mars 2014, trädde FSS i kraft i mars 2013. FSS-standarderna ska följas av samtliga auktoriserade centrala motparter. |
| --- | --- |

(8)

Australiens centralbank har enligt Corporations Act befogenhet att fastställa finansiella stabilitetsnormer för att säkerställa att centrala motparter bedriver sin verksamhet på ett sätt som medverkar till eller främjar den övergripande stabiliteten i det australiensiska finanssystemet. I november 2012 godkände närmare bestämt RBA:s nämnd för betalningssystem fastställandet av nya finansiella stabilitetsstandarder, de finansiella stabilitetsstandarderna för centrala motparter (FSS), som innehåller 21 standarder för centrala motparter, med åtföljande understandarder och vägledning. Förutom vissa understandarder, som började gälla den 31 mars 2014, trädde FSS i kraft i mars 2013. FSS-standarderna ska följas av samtliga auktoriserade centrala motparter.

| (9) | I de grundläggande principerna för clearing- och avvecklingssystem som fastställs i del 7.3 av Corporations Act och Corporations Regulations, på det sätt som förklaras i börsövervakningsmyndigheten ASIC:s riktlinjer 211 och de finansiella stabilitetsstandarderna för centrala motparter fastställda av Australiens centralbank tillsammans med ”de grundläggande reglerna”, anges de höga standarder som centrala motparter måste efterleva för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Australien. Grundreglerna omfattar den första gruppen av rättsligt bindande krav i Australien. För att efterleva grundreglerna (”the primary rules”) antar centrala motparter därutöver sina interna regler och förfaranden som måste vara förenliga med de särskilda krav som anges i Corporations Act och Corporations Regulations, på det sätt som förklaras i regleringsriktlinje 211 (Regulatory Guidance 211) och stabilitetsstandarderna för centrala motparter, vilka föreläggs ministern innan ett clearing- och avvecklingssystem auktoriseras. Ändringar i de interna reglerna och förfarandena för centrala motparter måste meddelas ministern. Ministern kan vägra att godkänna förändringar i de interna reglerna och förfarandena för centrala motparter. Centrala motparters interna regler och förfaranden har kontraktsverkan och är rättsligt bindande för centrala motparter och deras respektive deltagare. |
| --- | --- |

(9)

I de grundläggande principerna för clearing- och avvecklingssystem som fastställs i del 7.3 av Corporations Act och Corporations Regulations, på det sätt som förklaras i börsövervakningsmyndigheten ASIC:s riktlinjer 211 och de finansiella stabilitetsstandarderna för centrala motparter fastställda av Australiens centralbank tillsammans med ”de grundläggande reglerna”, anges de höga standarder som centrala motparter måste efterleva för att få tillstånd att tillhandahålla clearingtjänster i Australien. Grundreglerna omfattar den första gruppen av rättsligt bindande krav i Australien. För att efterleva grundreglerna (”the primary rules”) antar centrala motparter därutöver sina interna regler och förfaranden som måste vara förenliga med de särskilda krav som anges i Corporations Act och Corporations Regulations, på det sätt som förklaras i regleringsriktlinje 211 (Regulatory Guidance 211) och stabilitetsstandarderna för centrala motparter, vilka föreläggs ministern innan ett clearing- och avvecklingssystem auktoriseras. Ändringar i de interna reglerna och förfarandena för centrala motparter måste meddelas ministern. Ministern kan vägra att godkänna förändringar i de interna reglerna och förfarandena för centrala motparter. Centrala motparters interna regler och förfaranden har kontraktsverkan och är rättsligt bindande för centrala motparter och deras respektive deltagare.

| (10) | De rättsligt bindande krav som anges i de tillämpliga grundreglerna för centrala motparter auktoriserade i Australien visar konkreta resultat motsvarande de som de föreskrivna kraven i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 gett. |
| --- | --- |

(10)

De rättsligt bindande krav som anges i de tillämpliga grundreglerna för centrala motparter auktoriserade i Australien visar konkreta resultat motsvarande de som de föreskrivna kraven i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 gett.

| (11) | Kommissionen konstaterar därför att Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är auktoriserade i det landet uppfyller rättsligt bindande krav motsvarande de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen konstaterar därför att Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning säkerställer att centrala motparter som är auktoriserade i det landet uppfyller rättsligt bindande krav motsvarande de krav som föreskrivs i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012.

| (12) | I överensstämmelse med det andra villkoret i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställa en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna. |
| --- | --- |

(12)

I överensstämmelse med det andra villkoret i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet säkerställa en effektiv löpande tillsyn över och efterlevnadsåtgärder gentemot de ifrågavarande centrala motparterna.

| (13) | Centrala motparter auktoriserade i Australien är föremål för ASIC:s och RBA:s fortlöpande tillsyn och övervakning. ASIC ansvarar för att se till att centrala motparter fullgör sina skyldigheter enligt Corporations Act och genomför därför regelbundna utvärderingar av hur centrala motparter fullgör sina tillståndsrelaterade skyldigheter, utöver deras skyldigheter med avseende på stabilitetsstandarderna för centrala motparter och i fråga om systemriskminskning, och särskilt deras skyldighet att bedriva verksamheten på ett lämpligt och effektivt sätt i den mån det är rimligt att göra det, och överlämnar en rapport till ministern, som offentliggörs. Australiens centralbank övervakar att centrala motparter uppfyller sina skyldigheter enligt sina respektive licenser samt när det gäller finansiell stabilitet och minskning av systemrisk, för varje centralmotpart genomför regelbundna bedömningar av efterlevnad av stabilitetsstandarderna för centrala motparter och överlämnar en rapport till ministern, som också offentliggörs. Centrala motparter som är auktoriserade i Australien får ta emot skriftliga direktiv från ministern och från ASIC. Om en central motpart inte följer ett skriftligt direktiv, kan ASIC vända sig till domstol som kan beordra en central motpart att följa den skriftliga instruktionen. |
| --- | --- |

(13)

Centrala motparter auktoriserade i Australien är föremål för ASIC:s och RBA:s fortlöpande tillsyn och övervakning. ASIC ansvarar för att se till att centrala motparter fullgör sina skyldigheter enligt Corporations Act och genomför därför regelbundna utvärderingar av hur centrala motparter fullgör sina tillståndsrelaterade skyldigheter, utöver deras skyldigheter med avseende på stabilitetsstandarderna för centrala motparter och i fråga om systemriskminskning, och särskilt deras skyldighet att bedriva verksamheten på ett lämpligt och effektivt sätt i den mån det är rimligt att göra det, och överlämnar en rapport till ministern, som offentliggörs. Australiens centralbank övervakar att centrala motparter uppfyller sina skyldigheter enligt sina respektive licenser samt när det gäller finansiell stabilitet och minskning av systemrisk, för varje centralmotpart genomför regelbundna bedömningar av efterlevnad av stabilitetsstandarderna för centrala motparter och överlämnar en rapport till ministern, som också offentliggörs. Centrala motparter som är auktoriserade i Australien får ta emot skriftliga direktiv från ministern och från ASIC. Om en central motpart inte följer ett skriftligt direktiv, kan ASIC vända sig till domstol som kan beordra en central motpart att följa den skriftliga instruktionen.

| (14) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Australien för centrala motparter som är auktoriserade i landet säkerställer en fortlöpande effektiv tillsyn och effektiva efterlevnadsåtgärder. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Australien för centrala motparter som är auktoriserade i landet säkerställer en fortlöpande effektiv tillsyn och effektiva efterlevnadsåtgärder.

| (15) | I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Australien inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännandet av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”). |
| --- | --- |

(15)

I överensstämmelse med det tredje villkoret enligt artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 måste den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen i Australien inbegripa ett effektivt likvärdigt system för godkännandet av centrala motparter som är auktoriserade i enlighet med tredjeländers rättssystem (”centrala motparter i tredjeländer”).

| (16) | Tredjeländers centrala motparter får ansöka om en utlandslicens för clearing- och avvecklingssystem (”overseas CCP-licence”) som gör det möjligt för dem att i Australien tillhandahålla vissa eller alla clearingtjänster de är auktoriserade att tillhandahålla i sina hemländer. |
| --- | --- |

(16)

Tredjeländers centrala motparter får ansöka om en utlandslicens för clearing- och avvecklingssystem (”overseas CCP-licence”) som gör det möjligt för dem att i Australien tillhandahålla vissa eller alla clearingtjänster de är auktoriserade att tillhandahålla i sina hemländer.

| (17) | De kriterier som gäller för tredjeländers centrala motparter som ansöker om en utlandslicens i Australien är likvärdiga med de krav som ställs på centrala motparter från tredjeland som ansöker om erkännande enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012. Som en förutsättning för erkännande måste regelverket i det tredjeland där den centrala motparten är auktoriserad bedömas vara ”tillräckligt likvärdigt” med det australiensiska regelverket för jämförbara inhemska centrala motparter med avseende på graden av skydd mot systemrisk och den konstaterade graden av effektivitet och skälighet i tillhandahållandet av tjänster. Bedömningen av ”tillräcklig likvärdighet” inbegriper överväganden liknande dem som bedöms enligt förordning (EU) nr 648/2012. Inrättandet av samarbetsarrangemang mellan de australiska myndigheterna och de berörda utländska tillsynsmyndigheterna fordras också för att bevilja utländsk central motpart licens. |
| --- | --- |

(17)

De kriterier som gäller för tredjeländers centrala motparter som ansöker om en utlandslicens i Australien är likvärdiga med de krav som ställs på centrala motparter från tredjeland som ansöker om erkännande enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012. Som en förutsättning för erkännande måste regelverket i det tredjeland där den centrala motparten är auktoriserad bedömas vara ”tillräckligt likvärdigt” med det australiensiska regelverket för jämförbara inhemska centrala motparter med avseende på graden av skydd mot systemrisk och den konstaterade graden av effektivitet och skälighet i tillhandahållandet av tjänster. Bedömningen av ”tillräcklig likvärdighet” inbegriper överväganden liknande dem som bedöms enligt förordning (EU) nr 648/2012. Inrättandet av samarbetsarrangemang mellan de australiska myndigheterna och de berörda utländska tillsynsmyndigheterna fordras också för att bevilja utländsk central motpart licens.

| (18) | Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning bör därför anses erbjuda ett effektivt likvärdigt system för erkännande av tredjeländers centrala motparter. |
| --- | --- |

(18)

Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning bör därför anses erbjuda ett effektivt likvärdigt system för erkännande av tredjeländers centrala motparter.

| (19) | Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan anses vara uppfyllda av Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet och den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen bör anses motsvara kraven i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen bör, med information från Esma, fortsätta att övervaka utvecklingen av Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls. |
| --- | --- |

(19)

Villkoren i artikel 25.6 i förordning (EU) nr 648/2012 kan anses vara uppfyllda av Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning avseende centrala motparter som är auktoriserade i det landet och den rättsliga och tillsynsmässiga ordningen bör anses motsvara kraven i förordning (EU) nr 648/2012. Kommissionen bör, med information från Esma, fortsätta att övervaka utvecklingen av Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ramverk för centrala motparter och att de villkor som ligger till grund för detta beslut uppfylls.

| (20) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Europeiska värdepapperskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpning av artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012 ska Australiens rättsliga och tillsynsmässiga ordning som tillämplig på centrala motparter som är auktoriserade i det landet, bestående av del 7.3 i lagen Corporations Act från 2001 samt föreskrifterna i Corporations Regulations från 2001, såsom anges i riktlinjen för clearing- och avvecklingssystem Regulatory Guidance 211 Clearing and settlement facilities: Australian and overseas operators, och de finansiella stabilitetsstandarder för centrala motparter (Financial Stability Standards for Central Counterparties), anses vara likvärdig med de krav som föreskrivs i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  Från och med den 1 september 2014 har denna kommitté ändrat namn från ”Committee om Payment and Settlement Systems” till ”Committee on Payment and Market Infrastruktures” (”CPMI”).

2

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/69 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/69

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 29 oktober 2014

om begränsning av det godkännande av biocidprodukter som innehåller IPBC och propikonazol som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG

[delgivet med nr C(2014) 7909]

(Text av betydelse för EES)

(2014/756/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Genom kommissionens direktiv 2008/78/EG (3) och 2008/79/EG (4) togs de verksamma ämnena propikonazol och IPBC upp för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 är dessa ämnen därför godkända verksamma ämnen som är upptagna i den förteckning som avses i artikel 9.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Genom kommissionens direktiv 2008/78/EG (3) och 2008/79/EG (4) togs de verksamma ämnena propikonazol och IPBC upp för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 är dessa ämnen därför godkända verksamma ämnen som är upptagna i den förteckning som avses i artikel 9.2 i den förordningen.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i direktiv 98/8/EG har företaget Janssen PMP ingivit ansökningar till Förenade kungariket om godkännande av tre träskyddsmedel (biocidprodukter) som innehåller IPBC och propikonazol (nedan kallade de aktuella produkterna). De produktgodkännanden som beviljats av Förenade kungariket omfattar olika appliceringsmetoder, bl.a. automatiserad doppning för industriell användning och besprutning (inom- och utomhus) för yrkesmässig och icke yrkesmässig användning. Flera medlemsstater har därefter godkänt den aktuella produkten genom ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i direktiv 98/8/EG har företaget Janssen PMP ingivit ansökningar till Förenade kungariket om godkännande av tre träskyddsmedel (biocidprodukter) som innehåller IPBC och propikonazol (nedan kallade de aktuella produkterna). De produktgodkännanden som beviljats av Förenade kungariket omfattar olika appliceringsmetoder, bl.a. automatiserad doppning för industriell användning och besprutning (inom- och utomhus) för yrkesmässig och icke yrkesmässig användning. Flera medlemsstater har därefter godkänt den aktuella produkten genom ömsesidigt erkännande.

| (3) | Janssen PMP (nedan kallat den sökande) har ingivit fullständiga ansökningar till Tyskland om ömsesidigt erkännande av Förenade kungarikets godkännanden av de aktuella produkterna. |
| --- | --- |

(3)

Janssen PMP (nedan kallat den sökande) har ingivit fullständiga ansökningar till Tyskland om ömsesidigt erkännande av Förenade kungarikets godkännanden av de aktuella produkterna.

| (4) | Den 28 augusti 2013 underrättade Tyskland kommissionen, de övriga medlemsstaterna och sökanden om sitt förslag att begränsa godkännandena i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland anser att de aktuella produkterna inte uppfyller de villkor som anges i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG med avseende på människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(4)

Den 28 augusti 2013 underrättade Tyskland kommissionen, de övriga medlemsstaterna och sökanden om sitt förslag att begränsa godkännandena i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland anser att de aktuella produkterna inte uppfyller de villkor som anges i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG med avseende på människors hälsa och miljön.

| (5) | Enligt Tyskland har godkännandet av appliceringsmetoden besprutning utomhus inte bedömts på ett korrekt sätt av Förenade kungariket i fråga om miljörisker. I den bedömning av de tre produkterna som genomförts av Tyskland dras slutsatsen att dessa produkter innebär en icke godtagbar risk för avlägsen mark. |
| --- | --- |

(5)

Enligt Tyskland har godkännandet av appliceringsmetoden besprutning utomhus inte bedömts på ett korrekt sätt av Förenade kungariket i fråga om miljörisker. I den bedömning av de tre produkterna som genomförts av Tyskland dras slutsatsen att dessa produkter innebär en icke godtagbar risk för avlägsen mark.

| (6) | Tyskland anser också att för en av produkterna bör automatiserad doppning endast vara tillåten för system som har en tillräckligt hög grad av automatisering, eftersom riskerna för de yrkesmässiga användarnas hälsa ligger på en icke godtagbar nivå när det gäller denna appliceringsmetod. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland anser också att för en av produkterna bör automatiserad doppning endast vara tillåten för system som har en tillräckligt hög grad av automatisering, eftersom riskerna för de yrkesmässiga användarnas hälsa ligger på en icke godtagbar nivå när det gäller denna appliceringsmetod.

| (7) | I enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG uppmanade kommissionen övriga medlemsstaterna och sökanden att inom 90 dagar skriftligen inkomma med synpunkter på underrättelsen. Tyskland, Förenade kungariket och den sökande inkom med synpunkter inom den angivna tidsfristen. Underrättelsen diskuterades även av kommissionen och företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter för biocidprodukter vid det möte som hölls den 24 september 2013 i den samordningsgrupp som inrättats genom artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG uppmanade kommissionen övriga medlemsstaterna och sökanden att inom 90 dagar skriftligen inkomma med synpunkter på underrättelsen. Tyskland, Förenade kungariket och den sökande inkom med synpunkter inom den angivna tidsfristen. Underrättelsen diskuterades även av kommissionen och företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter för biocidprodukter vid det möte som hölls den 24 september 2013 i den samordningsgrupp som inrättats genom artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (8) | Vad gäller miljöriskerna framgår det av dessa diskussioner och synpunkter att slutsatserna i den miljöriskbedömning som genomförts av Förenade kungariket grundar sig på det relevanta scenario i OECD:s dokumentserie om utsläppsscenarier (5) som fanns tillgängligt vid tidpunkten för bedömningen. |
| --- | --- |

(8)

Vad gäller miljöriskerna framgår det av dessa diskussioner och synpunkter att slutsatserna i den miljöriskbedömning som genomförts av Förenade kungariket grundar sig på det relevanta scenario i OECD:s dokumentserie om utsläppsscenarier (5) som fanns tillgängligt vid tidpunkten för bedömningen.

| (9) | Det framgår även att Tysklands slutsatser grundar sig på ett reviderat scenario i OECD:s dokumentserie om utsläppsscenarier (6), vilket blivit tillgängligt efter Förenade kungarikets godkännanden och Tysklands underrättelse. |
| --- | --- |

(9)

Det framgår även att Tysklands slutsatser grundar sig på ett reviderat scenario i OECD:s dokumentserie om utsläppsscenarier (6), vilket blivit tillgängligt efter Förenade kungarikets godkännanden och Tysklands underrättelse.

| (10) | Enligt det riktlinjer som överenskoms vid det 47:e mötet mellan företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för genomförandet av direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (7) kan nya riktlinjer dessutom endast beaktas om de fanns tillgängliga innan ansökan om produktgodkännande lämnades in, dock med undantag för de fall där vetenskapliga rön visar att de gamla riktlinjerna kan förorsaka allvarliga problem. Det fastställs vidare i dessa riktlinjer att gällande godkännanden ska ses över i det fall det är frågan om ett allvarligt problem. Varken Förenade kungariket eller de andra medlemsstater som har godkänt produkterna genom ömsesidigt erkännande anser dock att problemet är tillräckligt för att motivera en översyn av gällande godkännanden. |
| --- | --- |

(10)

Enligt det riktlinjer som överenskoms vid det 47:e mötet mellan företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter som ansvarar för genomförandet av direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (7) kan nya riktlinjer dessutom endast beaktas om de fanns tillgängliga innan ansökan om produktgodkännande lämnades in, dock med undantag för de fall där vetenskapliga rön visar att de gamla riktlinjerna kan förorsaka allvarliga problem. Det fastställs vidare i dessa riktlinjer att gällande godkännanden ska ses över i det fall det är frågan om ett allvarligt problem. Varken Förenade kungariket eller de andra medlemsstater som har godkänt produkterna genom ömsesidigt erkännande anser dock att problemet är tillräckligt för att motivera en översyn av gällande godkännanden.

| (11) | Mot bakgrund av ovanstående stöder kommissionen slutsatserna i den bedömning som gjorts av Förenade kungariket och av de övriga medlemsstaterna, som godkänt produkten genom ömsesidigt erkännande, med tanke på att den aktuella produkten uppfyller de miljövillkor i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG. Kommissionen anser därför att den begränsning av godkännandet som begärts av Tyskland inte kan motiveras utifrån de skäl som åberopas. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av ovanstående stöder kommissionen slutsatserna i den bedömning som gjorts av Förenade kungariket och av de övriga medlemsstaterna, som godkänt produkten genom ömsesidigt erkännande, med tanke på att den aktuella produkten uppfyller de miljövillkor i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG. Kommissionen anser därför att den begränsning av godkännandet som begärts av Tyskland inte kan motiveras utifrån de skäl som åberopas.

| (12) | Vad gäller appliceringsmetoden automatiserad doppning anser kommissionen att den aktuella produkten bör omfattas av de bestämmelser som fastställts i ett tidigare kommissionsbeslut (8) som behandlar frågan om skydd av yrkesmässiga användares hälsa vid applicering av produkter som innehåller IPBC med hjälp av automatiserad doppning. Följaktligen bör den aktuella produkten godkännas på det villkoret att det framgår av märkningen att produkten endast får användas i helautomatiserade doppningsprocesser och produktgodkännandet ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Vad gäller appliceringsmetoden automatiserad doppning anser kommissionen att den aktuella produkten bör omfattas av de bestämmelser som fastställts i ett tidigare kommissionsbeslut (8) som behandlar frågan om skydd av yrkesmässiga användares hälsa vid applicering av produkter som innehåller IPBC med hjälp av automatiserad doppning. Följaktligen bör den aktuella produkten godkännas på det villkoret att det framgår av märkningen att produkten endast får användas i helautomatiserade doppningsprocesser och produktgodkännandet ändras i enlighet med detta.

| (13) | Förordning (EU) nr 528/2012 är tillämplig på den aktuella produkten i enlighet med artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i förordning (EU) nr 528/2012 bör detta beslut riktas till alla medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i samma förordning. |
| --- | --- |

(13)

Förordning (EU) nr 528/2012 är tillämplig på den aktuella produkten i enlighet med artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i förordning (EU) nr 528/2012 bör detta beslut riktas till alla medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i samma förordning.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut är tillämpligt på produkter med följande referensnummer för ansökan i referensmedlemsstaten, såsom föreskrivs i registret för biocidprodukter:

2010/2709/7626/UK/AA/8666

2010/2709/8086/UK/AA/9499

2010/2709/7307/UK/AA/8801

Artikel 2

Tysklands förslag att inte godkänna de biocidprodukter som avses i artikel 1 för besprutning utomhus avslås.

Artikel 3

När de används till automatiserad doppning, ska godkännanden av biocidprodukter identifierade med referensnummer 2010/2709/7626/UK/AA/8666 ske på villkor att produkterna har följande märkning:

”Produkten (fyll i produktens namn) får endast användas i helautomatiserade doppningsprocesser där alla steg i behandlings- och torkningsprocessen är mekaniserade och ingen manuell hantering äger rum, inklusive när de behandlade artiklarna transporteras genom doppkärlet till avrinning/torkning och lagring (om de inte redan är torra på ytan innan de flyttas till lagring). Om nödvändigt ska de träartiklar som ska behandlas vara helt fastspända (t.ex. via spännremmar eller fastspänningsanordningar) före behandling och under doppningsprocessen och får inte hanteras manuellt förrän ytan på de behandlade artiklarna är torr.”

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens direktiv 2008/78/EG av den 25 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp propikonazol som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 198, 26.7.2008, s. 44).

3

(4)  Kommissionens direktiv 2008/79/EG av den 28 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp 3-jod-2-propynylbutylkarbamat (IPBC) som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 200, 29.7.2008, s. 12).

4

(5)  Se Emission scenarios for outdoor treatments i del II i OECD:s Emission Scenario Document (ESD) for Wood Preservatives (2003), som finns att tillgå på följande webbplats: http://echa.europa.eu/documents/10162/16908203/pt8_wood_preservatives_2_en.pdf

5

(6)  Se Outdoor spraying emission scenario från OECD:s Revised Emission Scenario Document for Wood Preservatives (ENV/JM/MONO(2013)21), som finns att tillgå på följande webbplats: http://search.oecd.org/officialdocuments/displaydocumentpdf/?cote=env/jm/mono(2013)21&doclanguage=en

6

(7)  Se dokumentet CA-July12-Doc.6.2d – Final on Relevance of new guidance becoming available during the process of authorisation and mutual recognition of authorisations of biocidal products, som finns att tillgå på följande webbplats: https://circabc.europa.eu/w/browse/03bce60b-cf04-49aa-8172-e9c6a75205a7

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/402/EU av den 25 juni 2014 om godkännandebegränsningar för biocidprodukter innehållande IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (EUT L 188, 27.6.2014, s. 85).

8

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/72 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/72

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 29 oktober 2014

om begränsning av godkännandet av en biocidprodukt som innehåller IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG

[delgivet med nr C(2014) 7914]

(Text av betydelse för EES)

(2014/757/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Genom kommissionens direktiv 2008/79/EG (3) togs det verksamma ämnet IPBC upp för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 är IPBC därför ett godkänt verksamt ämne som är upptaget i den förteckning som avses i artikel 9.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Genom kommissionens direktiv 2008/79/EG (3) togs det verksamma ämnet IPBC upp för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 är IPBC därför ett godkänt verksamt ämne som är upptaget i den förteckning som avses i artikel 9.2 i den förordningen.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i direktiv 98/8/EG ingav företaget ISP Cologne Holding GmbH den 22 december 2010 en ansökan till Danmark om godkännande av ett träskyddsmedel (biocidprodukt) som innehåller IPBC (nedan kallad den aktuella produkten). Danmark godkände den aktuella produkten den 19 december 2011 för användningsklasserna 2 och 3 för behandlat trä, som beskrivs i Technical Notes for Guidance on Product Evaluation (4). Produktgodkännandet omfattar olika appliceringsmetoder, bl.a. automatiserad doppning för yrkesmässig användning. Två medlemsstater har därefter godkänt den aktuella produkten genom ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i direktiv 98/8/EG ingav företaget ISP Cologne Holding GmbH den 22 december 2010 en ansökan till Danmark om godkännande av ett träskyddsmedel (biocidprodukt) som innehåller IPBC (nedan kallad den aktuella produkten). Danmark godkände den aktuella produkten den 19 december 2011 för användningsklasserna 2 och 3 för behandlat trä, som beskrivs i Technical Notes for Guidance on Product Evaluation (4). Produktgodkännandet omfattar olika appliceringsmetoder, bl.a. automatiserad doppning för yrkesmässig användning. Två medlemsstater har därefter godkänt den aktuella produkten genom ömsesidigt erkännande.

| (3) | ISP Cologne Holding GmbH (nedan kallat den sökande) ingav den 20 februari 2012 en fullständig ansökan till Tyskland om ömsesidigt erkännande av Danmarks godkännande av den aktuella produkten. |
| --- | --- |

(3)

ISP Cologne Holding GmbH (nedan kallat den sökande) ingav den 20 februari 2012 en fullständig ansökan till Tyskland om ömsesidigt erkännande av Danmarks godkännande av den aktuella produkten.

| (4) | Den 30 augusti 2013 underrättade Tyskland kommissionen, de övriga medlemsstaterna och sökanden om sitt förslag att begränsa godkännandet i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland anser att den aktuella produkten inte uppfyller de villkor som anges i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG med avseende på människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 augusti 2013 underrättade Tyskland kommissionen, de övriga medlemsstaterna och sökanden om sitt förslag att begränsa godkännandet i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland anser att den aktuella produkten inte uppfyller de villkor som anges i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG med avseende på människors hälsa och miljön.

| (5) | Enligt Tyskland tar inte Danmarks bedömning tillräcklig hänsyn till de miljöproblem som den aktuella produkten ger upphov till. I den miljöriskbedömning som genomförts av Tyskland av de risker som det behandlade träet ger upphov till under sin livslängd dras slutsatsen att behandlat trä som utsätts för villkor enligt användningsklass 3 innebär en icke godtagbar risk för marken dag 30 (tidpunkt 1) oavsett vilken appliceringsmetod som används. Följaktligen föreslår Tyskland att trä behandlat med den aktuella produkten inte ska godkännas för användning under villkor enligt användningsklass 3. |
| --- | --- |

(5)

Enligt Tyskland tar inte Danmarks bedömning tillräcklig hänsyn till de miljöproblem som den aktuella produkten ger upphov till. I den miljöriskbedömning som genomförts av Tyskland av de risker som det behandlade träet ger upphov till under sin livslängd dras slutsatsen att behandlat trä som utsätts för villkor enligt användningsklass 3 innebär en icke godtagbar risk för marken dag 30 (tidpunkt 1) oavsett vilken appliceringsmetod som används. Följaktligen föreslår Tyskland att trä behandlat med den aktuella produkten inte ska godkännas för användning under villkor enligt användningsklass 3.

| (6) | Tyskland anser vidare att applicering med hjälp av automatiserad doppning endast bör vara tillåten för system som har en tillräckligt hög grad av automatisering, eftersom riskerna för människors hälsa ligger på en icke godtagbar nivå när det gäller de yrkesmässiga användarna. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland anser vidare att applicering med hjälp av automatiserad doppning endast bör vara tillåten för system som har en tillräckligt hög grad av automatisering, eftersom riskerna för människors hälsa ligger på en icke godtagbar nivå när det gäller de yrkesmässiga användarna.

| (7) | I enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG uppmanade kommissionen övriga medlemsstaterna och sökanden att skriftligen inkomma med synpunkter på underrättelsen. Tyskland, Danmark och den sökande inkom med synpunkter inom den angivna tidsfristen. Underrättelsen diskuterades även av kommissionen och företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter för biocidprodukter vid det möte som hölls den 24 september 2013 i den samordningsgrupp som inrättats genom artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG uppmanade kommissionen övriga medlemsstaterna och sökanden att skriftligen inkomma med synpunkter på underrättelsen. Tyskland, Danmark och den sökande inkom med synpunkter inom den angivna tidsfristen. Underrättelsen diskuterades även av kommissionen och företrädare för medlemsstaternas behöriga myndigheter för biocidprodukter vid det möte som hölls den 24 september 2013 i den samordningsgrupp som inrättats genom artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (8) | Vad gäller miljöriskerna framgår det av dessa diskussioner och synpunkter att Danmarks bedömning är förenlig med gällande vägledning (5). I det fall en risk identifieras vid tidpunkt 1 på grundval av ett värsta-fall-scenario utgår man från att det är säkert att använda behandlat trä som utsätts för villkor enligt användningsklasserna 2 och 3 om miljörisken i slutet av träets livslängd anses vara godtagbar. |
| --- | --- |

(8)

Vad gäller miljöriskerna framgår det av dessa diskussioner och synpunkter att Danmarks bedömning är förenlig med gällande vägledning (5). I det fall en risk identifieras vid tidpunkt 1 på grundval av ett värsta-fall-scenario utgår man från att det är säkert att använda behandlat trä som utsätts för villkor enligt användningsklasserna 2 och 3 om miljörisken i slutet av träets livslängd anses vara godtagbar.

| (9) | Kommissionen noterar även att det för närvarande pågår diskussioner på unionsnivå för att nå fram till en harmoniserad strategi när det gäller sådana fall där en icke godtagbar risk identifieras vid tidpunkt 1. Mot denna bakgrund anser kommissionen att så länge någon sådan strategi inte formellt antagits bör slutsatserna i den danska bedömningen av den aktuella produkten anses vara giltiga fram till det att produktgodkännandet förnyas. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen noterar även att det för närvarande pågår diskussioner på unionsnivå för att nå fram till en harmoniserad strategi när det gäller sådana fall där en icke godtagbar risk identifieras vid tidpunkt 1. Mot denna bakgrund anser kommissionen att så länge någon sådan strategi inte formellt antagits bör slutsatserna i den danska bedömningen av den aktuella produkten anses vara giltiga fram till det att produktgodkännandet förnyas.

| (10) | Mot bakgrund av dessa kommentarer stöder kommissionen slutsatserna i den bedömning som gjorts av Danmark och av de övriga medlemsstaterna, som godkänt produkten genom ömsesidigt erkännande, med tanke på att den aktuella produkten uppfyller de miljövillkor i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG. Kommissionen anser därför att den begränsning av godkännandet som begärts av Tyskland inte kan motiveras utifrån de skäl som åberopas. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av dessa kommentarer stöder kommissionen slutsatserna i den bedömning som gjorts av Danmark och av de övriga medlemsstaterna, som godkänt produkten genom ömsesidigt erkännande, med tanke på att den aktuella produkten uppfyller de miljövillkor i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG. Kommissionen anser därför att den begränsning av godkännandet som begärts av Tyskland inte kan motiveras utifrån de skäl som åberopas.

| (11) | Vad gäller appliceringsmetoden automatiserad doppning anser kommissionen att den aktuella produkten bör omfattas av de bestämmelser som fastställts i ett tidigare kommissionsbeslut (6) som behandlar frågan om skydd av yrkesmässiga användares hälsa vid applicering av produkter som innehåller IPBC med hjälp av automatiserad doppning. Följaktligen bör den aktuella produkten godkännas på det villkoret att det framgår av märkningen att produkten endast får användas i helautomatiserade doppningsprocesser och produktgodkännandet ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller appliceringsmetoden automatiserad doppning anser kommissionen att den aktuella produkten bör omfattas av de bestämmelser som fastställts i ett tidigare kommissionsbeslut (6) som behandlar frågan om skydd av yrkesmässiga användares hälsa vid applicering av produkter som innehåller IPBC med hjälp av automatiserad doppning. Följaktligen bör den aktuella produkten godkännas på det villkoret att det framgår av märkningen att produkten endast får användas i helautomatiserade doppningsprocesser och produktgodkännandet ändras i enlighet med detta.

| (12) | Förordning (EU) nr 528/2012 är tillämplig på den aktuella produkten i enlighet med artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i förordning (EU) nr 528/2012 bör detta beslut riktas till alla medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i samma förordning. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EU) nr 528/2012 är tillämplig på den aktuella produkten i enlighet med artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i förordning (EU) nr 528/2012 bör detta beslut riktas till alla medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i samma förordning.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut är tillämpligt på produkter med följande referensnummer för ansökan i referensmedlemsstaten, såsom föreskrivs i registret för biocidprodukter:

2010/5411/6906/DK/AA/8325

Artikel 2

Tysklands förslag att begränsa det godkännande som beviljats av Danmark den 19 december 2011 för de produkter som avses i artikel 1 avslås.

Artikel 3

När de används till automatiserad doppning, ska godkännanden av biocidprodukter identifierade med det referensnummer som anges i artikel 1 ske på villkor att produkterna har följande märkning:

”Produkten (fyll i produktens namn) får endast användas i helautomatiserade doppningsprocesser där alla steg i behandlings- och torkningsprocessen är mekaniserade och ingen manuell hantering äger rum, inklusive när de behandlade artiklarna transporteras genom doppkärlet till avrinning/torkning och lagring (om de inte redan är torra på ytan innan de flyttas till lagring). Om nödvändigt ska de träartiklar som ska behandlas vara helt fastspända (t.ex. via spännremmar eller fastspänningsanordningar) före behandling och under doppningsprocessen och får inte hanteras manuellt förrän ytan på de behandlade artiklarna är torr.”

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens direktiv 2008/79/EG av den 28 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp 3-jod-2-propynylbutylkarbamat (IPBC) som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 200, 29.7.2008, s. 12).

3

(4)  Finns att tillgå på följande webbplats: http://echa.europa.eu/documents/10162/16960215/bpd_guid_tnsg-product-evaluation_en.pdf

4

(5)  Rapport från workshop om urlakning (Arona, Italien, 13–14 juni 2005), vilken finns att tillgå på följande webbplats: http://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_activities/public-health/risk_assessment_of_Biocides/doc/ESD/ESD_PT/PT_08/PT_8_Leaching_Workshop_2005.pdf/at_download/file

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/402/EU av den 25 juni 2014 om godkännandebegränsningar för biocidprodukter innehållande IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (EUT L 188, 27.6.2014, s. 85).

6

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/75 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/75

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 29 oktober 2014

om avvisande av det avslag på ansökan om godkännande för en biocidprodukt som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG

[delgivet med nr C(2014) 7915]

(Text av betydelse för EES)

(2014/758/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Kommissionens direktiv 2008/78/EG (3), 2008/79/EG (4) och 2008/86/EG (5) tar upp de verksamma ämnena propikonazol, IPBC och tebukonazol för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 förordning (EU) nr 528/2012 är dessa ämnen därför godkända verksamma ämnen som finns upptagna i den förteckning som avses i artikel 9.2. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Kommissionens direktiv 2008/78/EG (3), 2008/79/EG (4) och 2008/86/EG (5) tar upp de verksamma ämnena propikonazol, IPBC och tebukonazol för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 förordning (EU) nr 528/2012 är dessa ämnen därför godkända verksamma ämnen som finns upptagna i den förteckning som avses i artikel 9.2.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i direktiv 98/8/EG lämnade företaget Arch Timber Protection Ltd den 2 april 2010 in en ansökan till Förenade kungariket om godkännande av en biocidprodukt som används som träskyddsmedel som innehåller propikonazol, IPBC och tebukonazol (nedan kallad den aktuella produkten). Förenade kungariket godkände den aktuella produkten den 7 juni 2012 endast för industriellt bruk och tillfälligt skydd av stormfällt/nysågat virke och rått virke, och angav också att virke som är behandlat med denna produkt kan användas för användningsklasserna 2 och 3 som beskrivs i Technical Notes for Guidance on Product Evaluation
   (6). Produkten består av två förpackningar som ska blandas och spädas vid industrianläggningen beroende på de platsspecifika användningsförhållandena genom doppning eller innesluten spolning. Tio medlemsstater har därefter godkänt den omtvistade produkten genom ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i direktiv 98/8/EG lämnade företaget Arch Timber Protection Ltd den 2 april 2010 in en ansökan till Förenade kungariket om godkännande av en biocidprodukt som används som träskyddsmedel som innehåller propikonazol, IPBC och tebukonazol (nedan kallad den aktuella produkten). Förenade kungariket godkände den aktuella produkten den 7 juni 2012 endast för industriellt bruk och tillfälligt skydd av stormfällt/nysågat virke och rått virke, och angav också att virke som är behandlat med denna produkt kan användas för användningsklasserna 2 och 3 som beskrivs i Technical Notes for Guidance on Product Evaluation
   (6). Produkten består av två förpackningar som ska blandas och spädas vid industrianläggningen beroende på de platsspecifika användningsförhållandena genom doppning eller innesluten spolning. Tio medlemsstater har därefter godkänt den omtvistade produkten genom ömsesidigt erkännande.

| (3) | Arch Timber Protection Ltd (nedan kallad sökanden) lämnade den 16 juli 2012 in en fullständig ansökan till Tyskland om ömsesidigt erkännande av det godkännande av den aktuella produkten som beviljats av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(3)

Arch Timber Protection Ltd (nedan kallad sökanden) lämnade den 16 juli 2012 in en fullständig ansökan till Tyskland om ömsesidigt erkännande av det godkännande av den aktuella produkten som beviljats av Förenade kungariket.

| (4) | Den 19 augusti 2013 underrättade Tyskland kommissionen, de övriga medlemsstaterna och sökanden om sitt förslag att begränsa det första godkännandet i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland ansåg att den aktuella produkten inte uppfyller kraven i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG med hänsyn till miljön. |
| --- | --- |

(4)

Den 19 augusti 2013 underrättade Tyskland kommissionen, de övriga medlemsstaterna och sökanden om sitt förslag att begränsa det första godkännandet i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland ansåg att den aktuella produkten inte uppfyller kraven i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG med hänsyn till miljön.

| (5) | Enligt Tyskland återspeglade godkännandet inte i tillräcklig utsträckning att produkten var avsedd för tillfälligt skydd av virke, och produkten ansågs inte i tillräcklig utsträckning ha bedömts av Förenade kungariket i fråga om dess miljörisker. Den bedömning som Tyskland genomfört visade en oacceptabel risk för miljön på dag 30 efter tillämpning av produkten (”tidpunkt 1”), vilket också väckte tvivel i fråga om den potentiella användningen av trä som behandlats med den aktuella produkten under förhållanden som omfattas av användningsklasserna 2 och 3. |
| --- | --- |

(5)

Enligt Tyskland återspeglade godkännandet inte i tillräcklig utsträckning att produkten var avsedd för tillfälligt skydd av virke, och produkten ansågs inte i tillräcklig utsträckning ha bedömts av Förenade kungariket i fråga om dess miljörisker. Den bedömning som Tyskland genomfört visade en oacceptabel risk för miljön på dag 30 efter tillämpning av produkten (”tidpunkt 1”), vilket också väckte tvivel i fråga om den potentiella användningen av trä som behandlats med den aktuella produkten under förhållanden som omfattas av användningsklasserna 2 och 3.

| (6) | Tyskland ansåg vidare att eftersom förhållandet mellan de verksamma ämnena och icke verksamma ämnena i produktens driftslösningar är variabelt motsvarar produkten inte definitionen av biocidprodukter i artikel 2 a i direktiv 98/8/EG; den skulle därför ha godkänts såsom en ramformulering enligt definition i artikel 2 j i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland ansåg vidare att eftersom förhållandet mellan de verksamma ämnena och icke verksamma ämnena i produktens driftslösningar är variabelt motsvarar produkten inte definitionen av biocidprodukter i artikel 2 a i direktiv 98/8/EG; den skulle därför ha godkänts såsom en ramformulering enligt definition i artikel 2 j i direktiv 98/8/EG.

| (7) | Kommissionen uppmanade i enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG övriga medlemsstater och sökanden att inom 90 dagar skriftligen lägga fram synpunkter på underrättelsen. Tyskland, Förenade kungariket och den sökande lämnade in synpunkter inom tidsfristen. Tillkännagivandet diskuterades även vid ett sammanträde den 24 september 2013 i den samordningsgrupp som inrättats enligt artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen uppmanade i enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG övriga medlemsstater och sökanden att inom 90 dagar skriftligen lägga fram synpunkter på underrättelsen. Tyskland, Förenade kungariket och den sökande lämnade in synpunkter inom tidsfristen. Tillkännagivandet diskuterades även vid ett sammanträde den 24 september 2013 i den samordningsgrupp som inrättats enligt artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (8) | Vad gäller miljöriskerna framgår det av dessa diskussioner och synpunkter att den utvärdering som genomförts av Förenade kungariket, i avsaknad av en överenskommen modell för tillfälligt skydd av virke, följde den bästa vägledning som fanns tillgänglig vid tillfället (7), som bygger på modeller för behandlat trä som släpps ut på marknaden för användning i användningsklasserna 2 och 3. Bedömningen var också grundad på värsta tänkbara antagande av att de verksamma ämnena skulle ha frigjorts helt vid tidpunkt 1. |
| --- | --- |

(8)

Vad gäller miljöriskerna framgår det av dessa diskussioner och synpunkter att den utvärdering som genomförts av Förenade kungariket, i avsaknad av en överenskommen modell för tillfälligt skydd av virke, följde den bästa vägledning som fanns tillgänglig vid tillfället (7), som bygger på modeller för behandlat trä som släpps ut på marknaden för användning i användningsklasserna 2 och 3. Bedömningen var också grundad på värsta tänkbara antagande av att de verksamma ämnena skulle ha frigjorts helt vid tidpunkt 1.

| (9) | Härav följer även att den utvärdering som genomförts av Förenade kungariket till följd av dessa modeller är förenligt med gällande riktlinjer (8). När en risk fastställs vid tidpunkt 1 till följd av ett värsta tänkbara antagande kan säker användning av behandlat virke under villkor som omfattas av användningsklasserna 2 och 3 antas om risken för miljön i slutet av livslängden anses vara godtagbar. |
| --- | --- |

(9)

Härav följer även att den utvärdering som genomförts av Förenade kungariket till följd av dessa modeller är förenligt med gällande riktlinjer (8). När en risk fastställs vid tidpunkt 1 till följd av ett värsta tänkbara antagande kan säker användning av behandlat virke under villkor som omfattas av användningsklasserna 2 och 3 antas om risken för miljön i slutet av livslängden anses vara godtagbar.

| (10) | Kommissionen noterar också att fall då en oacceptabel risk identifieras vid tidpunkt 1 för närvarande diskuteras på unionsnivå i syfte att fastställa ett harmoniserat tillvägagångssätt. Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutsatserna av Förenade kungarikets bedömning av den aktuella produkten bör betraktas som giltiga fram till ett förnyat produktgodkännande, så länge ett sådant tillvägagångssätt inte har antagits formellt. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen noterar också att fall då en oacceptabel risk identifieras vid tidpunkt 1 för närvarande diskuteras på unionsnivå i syfte att fastställa ett harmoniserat tillvägagångssätt. Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutsatserna av Förenade kungarikets bedömning av den aktuella produkten bör betraktas som giltiga fram till ett förnyat produktgodkännande, så länge ett sådant tillvägagångssätt inte har antagits formellt.

| (11) | Vad beträffar produktens identitet visar dessa diskussioner och synpunkter att den aktuella produkten, i den form i vilken den tillhandahålls till industriella användare, har vissa bestämda koncentrationer av verksamma och icke verksamma ämnen. Kommissionen anser att det faktum att industriella användare kan blanda olika, processberoende lösningar av produkten på arbetsplatsen inte kan tolkas som att innehavaren av godkännandet släppte ut en grupp av olika biocidprodukter enligt artikel 2 j i direktiv 98/8/EG på marknaden. |
| --- | --- |

(11)

Vad beträffar produktens identitet visar dessa diskussioner och synpunkter att den aktuella produkten, i den form i vilken den tillhandahålls till industriella användare, har vissa bestämda koncentrationer av verksamma och icke verksamma ämnen. Kommissionen anser att det faktum att industriella användare kan blanda olika, processberoende lösningar av produkten på arbetsplatsen inte kan tolkas som att innehavaren av godkännandet släppte ut en grupp av olika biocidprodukter enligt artikel 2 j i direktiv 98/8/EG på marknaden.

| (12) | Mot bakgrund av ovanstående stöder kommissionen slutsatserna i Förenade kungarikets och övriga medlemsstaters bedömning, enligt vilken produkten godkänts genom ömsesidigt erkännande, eftersom den aktuella produkten uppfyller definitionen i artikel 2 a i direktiv 98/8/EG och uppfyller kraven i artikel 5.1 i det direktivet med hänsyn till miljön. Kommissionen anser därför att Tysklands begäran att avslå ansökningen om godkännande inte kan motiveras av de skäl som lagts fram. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av ovanstående stöder kommissionen slutsatserna i Förenade kungarikets och övriga medlemsstaters bedömning, enligt vilken produkten godkänts genom ömsesidigt erkännande, eftersom den aktuella produkten uppfyller definitionen i artikel 2 a i direktiv 98/8/EG och uppfyller kraven i artikel 5.1 i det direktivet med hänsyn till miljön. Kommissionen anser därför att Tysklands begäran att avslå ansökningen om godkännande inte kan motiveras av de skäl som lagts fram.

| (13) | På grundval av de diskussioner som förts, förefaller det slutligen nödvändigt att uttryckligen nämna i produktgodkännandet att användningen av produkten är för tillfälligt skydd av virke, och att, som ett villkor för tillstånd, säkerställa att särskilda bruksanvisningar för produkten tillhandahålls till industriella användare, med beaktande av särdragen i de anläggningar där produkten kommer att användas. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av de diskussioner som förts, förefaller det slutligen nödvändigt att uttryckligen nämna i produktgodkännandet att användningen av produkten är för tillfälligt skydd av virke, och att, som ett villkor för tillstånd, säkerställa att särskilda bruksanvisningar för produkten tillhandahålls till industriella användare, med beaktande av särdragen i de anläggningar där produkten kommer att användas.

| (14) | Förordning (EU) nr 528/2012 bör tillämpas på den omtvistade produkten i enlighet med bestämmelserna i artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i den förordningen bör detta beslut riktas till alla medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(14)

Förordning (EU) nr 528/2012 bör tillämpas på den omtvistade produkten i enlighet med bestämmelserna i artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i den förordningen bör detta beslut riktas till alla medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i den förordningen.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut ska tillämpas på produkter med följande referensnummer för ansökan i referensmedlemsstaten, såsom föreskrivs i registret för biocidprodukter:

2010/2509/5687/UK/AA/6745

Artikel 2

Förslaget från Tyskland att avslå den ansökan om godkännande som beviljats av Förenade kungariket den 7 juni 2012 för de produkter som avses i artikel 1 avvisas.

Artikel 3

Den avsedda användning som beskrivs i produktgodkännandet ska ändras på följande sätt:

”För användning som tillfälligt skydd av virke mot missfärgning, svampar och ytmögel på stormfällt/nysågat virke och rått virke. Trä som behandlats med denna produkt kan användas i användningsklasserna 2 och 3 (dvs. virke som inte är i kontakt med marken, antingen kontinuerligt utsatt för väder och vind eller skyddat mot väder och vind men ofta utsatt för väta).”

Artikel 4

Följande villkor för godkännande tillämpas på de produkter som avses i artikel 1:

”Som ett villkor för godkännandet ska tillståndshavaren se till att detaljerade instruktioner för användning av produkten, med hänsyn tagen till den industrianläggning där produkten kommer att användas, tillhandahålls till användarna på platsen för tillämpning.”

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till samtliga medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 29 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens direktiv 2008/78/EG av den 25 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp propikonazol som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 198, 26.7.2008, s. 44).

3

(4)  Kommissionens direktiv 2008/79/EG av den 28 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp IPBC som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 200, 29.7.2008, s. 12).

4

(5)  Kommissionens direktiv 2008/86/EG av den 5 september 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp tebukonazol som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 239, 6.9.2008, s. 9).

5

(6)  Tillgänglig på webbplatsen http://echa.europa.eu/documents/10162/16960215/bpd_guid_tnsg-product-evaluation_en.pdf

6

(7)  Se OECD:s dokumentserie om utsläppsscenarier för träskyddsmedel (Emission Scenario Documents (EDS) for Wood Preservatives): Del 1–4 (2003), finns på webbplatsen http://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-biocides-legislation/emission-scenario-documents

7

Emission Scenario Documents (EDS) for Wood Preservatives

(8)  Rapport från workshop om urlakning (Arona, Italien, 13–14 juni 2005), finns på webbplatsen http://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_activities/public-health/risk_assessment_of_Biocides/doc/ESD/ESD_PT/PT_08/PT_8_Leaching_Workshop_2005.pdf/at_download/file

8

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/78 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/78

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 29 oktober 2014

om ändring av bilaga III till beslut 2007/777/EG vad gäller djurhälsovillkor avseende trikiner i förlagan till veterinärintyg för import till unionen av vissa köttprodukter som härrör från tamsvin

[delgivet med nr C(2014) 7921]

(Text av betydelse för EES)

(2014/759/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2007/777/EG (2) fastställs bland annat förlagor till hälsointyg för import till unionen av vissa köttprodukter. Där föreskrivs att endast sändningar av köttprodukter som uppfyller kraven i förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III i det beslutet ska importeras till unionen. Den förlagan innehåller garantier avseende trikiner. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2007/777/EG (2) fastställs bland annat förlagor till hälsointyg för import till unionen av vissa köttprodukter. Där föreskrivs att endast sändningar av köttprodukter som uppfyller kraven i förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III i det beslutet ska importeras till unionen. Den förlagan innehåller garantier avseende trikiner.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 2075/2005 (3) fastställs bestämmelser för provtagning av slaktkroppar av arter som är mottagliga för trikininfektion och för bestämning av statusen hos anläggningar som håller tamsvin. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 2075/2005 (3) fastställs bestämmelser för provtagning av slaktkroppar av arter som är mottagliga för trikininfektion och för bestämning av statusen hos anläggningar som håller tamsvin.

| (3) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 216/2014 (4) om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 beviljas undantag från bestämmelser om undersökning vid slakt för anläggningar som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden. I förordning (EU) nr 216/2014 fastställs dessutom att ett av kraven för att en anläggning som håller tamsvin ska få erkännande av att den tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden, är att livsmedelsföretagaren endast för in nya tamsvin till anläggningen om de kommer från anläggningar som också fått officiellt erkännande av att de tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 216/2014 (4) om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 beviljas undantag från bestämmelser om undersökning vid slakt för anläggningar som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden. I förordning (EU) nr 216/2014 fastställs dessutom att ett av kraven för att en anläggning som håller tamsvin ska få erkännande av att den tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden, är att livsmedelsföretagaren endast för in nya tamsvin till anläggningen om de kommer från anläggningar som också fått officiellt erkännande av att de tillämpar kontrollerade uppfödningsförhållanden.

| (4) | Förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III till beslut 2007/777/EG bör ändras för att beakta de villkor som gäller vid import av köttprodukter som fastställs i förordning (EG) nr 2075/2005, ändrad genom förordning (EU) nr 216/2014. |
| --- | --- |

(4)

Förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III till beslut 2007/777/EG bör ändras för att beakta de villkor som gäller vid import av köttprodukter som fastställs i förordning (EG) nr 2075/2005, ändrad genom förordning (EU) nr 216/2014.

| (5) | Beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2007/777/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | För att undvika eventuella störningar i importen av sändningar av köttprodukter från tamsvin till unionen bör hälsointyg som utfärdats i enlighet med beslut 2007/777/EG, i dess lydelse före de ändringar som införs genom det här beslutet, få användas under en övergångsperiod på vissa villkor. |
| --- | --- |

(6)

För att undvika eventuella störningar i importen av sändningar av köttprodukter från tamsvin till unionen bör hälsointyg som utfärdats i enlighet med beslut 2007/777/EG, i dess lydelse före de ändringar som införs genom det här beslutet, få användas under en övergångsperiod på vissa villkor.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III till beslut 2007/777/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt II.2.3.1 ska ersättas med följande:







  ”antingen | (2)[II.2.3.1 | Köttprodukterna kommer från kött från tamsvin som antingen undersökts med negativt resultat för trikinos eller kylbehandlats i enlighet med förordning (EG) nr 2075/2005.] |
| --- | --- | --- | --- |
| eller | (2)(6)[II.2.3.1 | Köttprodukterna kommer från kött som härrör från tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]” |

1.

Punkt II.2.3.1 ska ersättas med följande:

”antingen

(2)[II.2.3.1

Köttprodukterna kommer från kött från tamsvin som antingen undersökts med negativt resultat för trikinos eller kylbehandlats i enlighet med förordning (EG) nr 2075/2005.]

eller

(2)(6)[II.2.3.1

Köttprodukterna kommer från kött som härrör från tamsvin som antingen kommer från en anläggning som officiellt erkänts tillämpa kontrollerade uppfödningsförhållanden i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2075/2005 eller som ej är avvanda och yngre än fem veckor.]”

| 2. | I del II i anmärkningarna ska följande fotnot läggas till efter fotnot 5:






  ”(6) | Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’K’ i kolumn ’TG’ i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010.” |
| --- | --- | --- |

2.

I del II i anmärkningarna ska följande fotnot läggas till efter fotnot 5:

”(6)

Endast för de tredjeländer som har angivelsen ’K’ i kolumn ’TG’ i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010.”

Artikel 2

Under en övergångsperiod till och med den 31 mars 2015 får sändningar av köttprodukter som åtföljs av ett relevant intyg som utfärdades senast den 1 mars 2015 i enlighet med förlagan till djur- och folkhälsointyg i bilaga III till beslut 2007/777/EG, i dess lydelse innan det här beslutet trädde i kraft, fortsätta att föras in till unionen.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  Kommissionens beslut 2007/777/EG av den 29 november 2007 om djur- och folkhälsovillkor och förlagor till hälsointyg för import från tredjeländer av vissa köttprodukter och behandlade magar, blåsor och tarmar avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av beslut 2005/432/EG (EUT L 312, 30.11.2007, s. 49).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 2075/2005 av den 5 december 2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött (EUT L 338, 22.12.2005, s. 60).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 216/2014 av den 7 mars 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2075/2005 om fastställande av särskilda bestämmelser för offentlig kontroll av trikiner i kött (EUT L 69, 8.3.2014, s. 85).

4

---

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/80 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/80

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 29 oktober 2014

om en åtgärd som vidtagits av Tyskland enligt artikel 7 i rådets direktiv 89/686/EEG vad gäller återkallelse från marknaden och förbud mot utsläppande på marknaden av branddräkterna ”Hitzeschutzanzug FW Typ 3”

[delgivet med nr C(2014) 7977]

(2014/760/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/686/EEG av den 21 december 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | I januari 2014 underrättade de tyska myndigheterna kommissionen om återkallelsen och förbudet mot utsläppande på marknaden av branddräkten ”Hitzeschutzanzug FW Typ 3” tillverkad av KONTEX Textile Hitze- und Isolierprodukte GmbH, Olgastrasse 46–48, 73614 Schorndorf i Tyskland. Produkten var CE-märkt enligt direktiv 89/686/EEG om personlig skyddsutrustning och hade testats och typprovats enligt den harmoniserade standarden EN 1486:2007 Skyddskläder för brandmän – Provningsmetoder och fordringar för värmereflekterande kläder för speciell brandbekämpning. |
| --- | --- |

(1)

I januari 2014 underrättade de tyska myndigheterna kommissionen om återkallelsen och förbudet mot utsläppande på marknaden av branddräkten ”Hitzeschutzanzug FW Typ 3” tillverkad av KONTEX Textile Hitze- und Isolierprodukte GmbH, Olgastrasse 46–48, 73614 Schorndorf i Tyskland. Produkten var CE-märkt enligt direktiv 89/686/EEG om personlig skyddsutrustning och hade testats och typprovats enligt den harmoniserade standarden EN 1486:2007 Skyddskläder för brandmän – Provningsmetoder och fordringar för värmereflekterande kläder för speciell brandbekämpning.

| (2) | Skyddskläder för brandmän är personlig skyddsutrustning som certifieras enligt kategori III. Utrustning av denna typ är utformad för att skydda mot livsfaror eller allvarliga och bestående hälsorisker, vars omedelbara effekter tillverkaren utgår från att användaren inte kan identifiera i tid, och ska genomgå en EG-typgodkännandeprovning och en EG-kvalitetssäkringskontroll av det anmälda organ som utsetts av tillverkaren. |
| --- | --- |

(2)

Skyddskläder för brandmän är personlig skyddsutrustning som certifieras enligt kategori III. Utrustning av denna typ är utformad för att skydda mot livsfaror eller allvarliga och bestående hälsorisker, vars omedelbara effekter tillverkaren utgår från att användaren inte kan identifiera i tid, och ska genomgå en EG-typgodkännandeprovning och en EG-kvalitetssäkringskontroll av det anmälda organ som utsetts av tillverkaren.

| (3) | Den inspektion som genomfördes av det tyska arbetsskyddsinstitutet IFA (Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung) i St. Augustin (test ref. 2013 22805, 7 augusti 2013) visade att branddräkten inte uppfyller värdena för värmeöverföring (strålningsvärme) enligt punkt 6.2 och värmeöverföring (konvektionsvärme) enligt punkt 6.3 i ovan nämnda harmoniserade standard. Följande grundkrav för hälsa och säkerhet i bilaga II till direktiv 89/686/EEG är därför inte uppfyllda:






  — | 3.6.1 Material som ingår i personlig skyddsutrustning och andra komponenter. |
| --- | --- | --- |

(3)

Den inspektion som genomfördes av det tyska arbetsskyddsinstitutet IFA (Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung) i St. Augustin (test ref. 2013 22805, 7 augusti 2013) visade att branddräkten inte uppfyller värdena för värmeöverföring (strålningsvärme) enligt punkt 6.2 och värmeöverföring (konvektionsvärme) enligt punkt 6.3 i ovan nämnda harmoniserade standard. Följande grundkrav för hälsa och säkerhet i bilaga II till direktiv 89/686/EEG är därför inte uppfyllda:

—

3.6.1 Material som ingår i personlig skyddsutrustning och andra komponenter.

| — | 3.6.2 Komplett personlig skyddsutrustning klar för användning. |
| --- | --- |

—

3.6.2 Komplett personlig skyddsutrustning klar för användning.

| (4) | Branddräkten kan därför överföra värme under brandbekämpning så att brandmän utsätts för risken att drabbas av livshotande brännskador eller brännas till döds. |
| --- | --- |

(4)

Branddräkten kan därför överföra värme under brandbekämpning så att brandmän utsätts för risken att drabbas av livshotande brännskador eller brännas till döds.

| (5) | Eftersom de relevanta grundläggande hälso- och säkerhetskraven inte är uppfyllda och inget giltigt EG-typintyg har lagts fram, anser de tyska myndigheterna att branddräkten inte kan släppas på marknaden. Dräkten uppfyller heller inte kraven i den tyska förordningen om utsläppande på marknaden av personlig skyddsutrustning (ProdSV 8) och sätter därmed brandmäns och andra personers hälsa, säkerhet och liv på spel. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom de relevanta grundläggande hälso- och säkerhetskraven inte är uppfyllda och inget giltigt EG-typintyg har lagts fram, anser de tyska myndigheterna att branddräkten inte kan släppas på marknaden. Dräkten uppfyller heller inte kraven i den tyska förordningen om utsläppande på marknaden av personlig skyddsutrustning (ProdSV 8) och sätter därmed brandmäns och andra personers hälsa, säkerhet och liv på spel.

| (6) | Kommissionen kontaktade och uppmanade tillverkaren att kommentera den åtgärd som de tyska myndigheterna vidtagit. Det har ännu inte inkommit något svar. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen kontaktade och uppmanade tillverkaren att kommentera den åtgärd som de tyska myndigheterna vidtagit. Det har ännu inte inkommit något svar.

| (7) | Mot bakgrund av den tillgängliga dokumentationen anser kommissionen att branddräkten ”Hitzeschutzanzug FW Typ 3” inte uppfyller villkoren i punkterna 6.2 och 6.3 i den harmoniserade standarden EN 1486:2007, som avser de grundläggande hälso- och säkerhetskraven 3.6.1 Material som ingår i personlig skyddsutrustning och andra komponenter och 3.6.2 Komplett personlig skyddsutrustning klar för användning, vilka fastställs i bilaga II till direktiv 89/686/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av den tillgängliga dokumentationen anser kommissionen att branddräkten ”Hitzeschutzanzug FW Typ 3” inte uppfyller villkoren i punkterna 6.2 och 6.3 i den harmoniserade standarden EN 1486:2007, som avser de grundläggande hälso- och säkerhetskraven 3.6.1 Material som ingår i personlig skyddsutrustning och andra komponenter och 3.6.2 Komplett personlig skyddsutrustning klar för användning, vilka fastställs i bilaga II till direktiv 89/686/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den åtgärd som vidtagits av de tyska myndigheterna att återkalla och förbjuda utsläppandet på marknaden av branddräkten ”Hitzeschutzanzug FW Typ 3” som tillverkas av KONTEX Textile Hitze- und Isolierprodukte GmbH är befogad.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Ferdinando NELLI FEROCI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 399, 30.12.1989, s. 18.

1

---

REKOMMENDATIONER

| 31.10.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 311/82 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 311/82

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 29 oktober 2014

om tillämpningen av bestämmelser för den inre energimarknaden mellan EU:s medlemsstater och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen

(2014/761/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen är part i energigemenskapen som syftar till att skapa ett gemensamt lagstiftningsområde för energimarknader i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen är part i energigemenskapen som syftar till att skapa ett gemensamt lagstiftningsområde för energimarknader i Europa.

| (2) | De avtalsslutande parterna (1) i energigemenskapen har som mål att integrera sina energimarknader med EU:s inre energimarknad genom att anpassa EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el och införliva den i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(2)

De avtalsslutande parterna (1) i energigemenskapen har som mål att integrera sina energimarknader med EU:s inre energimarknad genom att anpassa EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el och införliva den i sin nationella lagstiftning.

| (3) | De viktigaste principerna i EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (2), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (5), som är tillämpliga i medlemsstaterna från och med den 3 mars 2011. Viktiga bestämmelser i EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el finns också i rättsligt bindande nätföreskrifter och riktlinjer som antagits på grundval av den ovannämnda lagstiftningen och som delvis är under utveckling. |
| --- | --- |

(3)

De viktigaste principerna i EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (2), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (5), som är tillämpliga i medlemsstaterna från och med den 3 mars 2011. Viktiga bestämmelser i EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el finns också i rättsligt bindande nätföreskrifter och riktlinjer som antagits på grundval av den ovannämnda lagstiftningen och som delvis är under utveckling.

| (4) | De avtalsslutande parterna i energigemenskapen är skyldiga att genomföra de ovannämnda direktiven och förordningarna den 1 januari 2015 (6) och tillämpa genomförandebestämmelserna från och med samma dag, med några undantag. Nätföreskrifter och riktlinjer införlivas också gradvis i energigemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

(4)

De avtalsslutande parterna i energigemenskapen är skyldiga att genomföra de ovannämnda direktiven och förordningarna den 1 januari 2015 (6) och tillämpa genomförandebestämmelserna från och med samma dag, med några undantag. Nätföreskrifter och riktlinjer införlivas också gradvis i energigemenskapens regelverk.

| (5) | Ytterligare delar av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el planerar genomföras av de avtalsslutande parterna, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/89/EG av den 18 januari 2006 om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv 2004/67/EG (8) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (9). |
| --- | --- |

(5)

Ytterligare delar av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el planerar genomföras av de avtalsslutande parterna, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/89/EG av den 18 januari 2006 om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv 2004/67/EG (8) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (9).

| (6) | Den geografiska tillämpningen av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el omfattar hela EU:s territorium. |
| --- | --- |

(6)

Den geografiska tillämpningen av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el omfattar hela EU:s territorium.

| (7) | Energigemenskapen antog den 23 september 2014 en tolkning från ministerrådet enligt artikel 94 i fördraget om energigemenskapen med syftet att i energigemenskapens rättsakter som införlivar Europeiska unionens lagstiftning behandla energiflöden, import och export samt handels- och balanstransaktioner, nätkapacitet och sammanlänkningar mellan avtalsslutande parter och EU-medlemsstater på samma sätt som respektive flöden, import, export, transaktioner, kapacitet och infrastruktur behandlas mellan avtalsslutande parter enligt energigemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

(7)

Energigemenskapen antog den 23 september 2014 en tolkning från ministerrådet enligt artikel 94 i fördraget om energigemenskapen med syftet att i energigemenskapens rättsakter som införlivar Europeiska unionens lagstiftning behandla energiflöden, import och export samt handels- och balanstransaktioner, nätkapacitet och sammanlänkningar mellan avtalsslutande parter och EU-medlemsstater på samma sätt som respektive flöden, import, export, transaktioner, kapacitet och infrastruktur behandlas mellan avtalsslutande parter enligt energigemenskapens regelverk.

| (8) | Enhetlig behandling av gränsöverskridande flöden, gränsöverskridande transaktioner och gränsöverskridande infrastruktur (sammanlänkningar) mellan alla parter i fördraget om energigemenskapen är ett viktigt led i det gemensamma lagstiftningsområdet för gas- och elhandel, och det är ett nödvändigt led för att uppnå energigemenskapens mål. Dessutom är samarbetet mellan energigemenskapens tillsynsnämnd och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, i fråga om dess beslut, nödvändigt för att underlätta de avtalsslutande parternas integrering i EU:s inre energimarknad. |
| --- | --- |

(8)

Enhetlig behandling av gränsöverskridande flöden, gränsöverskridande transaktioner och gränsöverskridande infrastruktur (sammanlänkningar) mellan alla parter i fördraget om energigemenskapen är ett viktigt led i det gemensamma lagstiftningsområdet för gas- och elhandel, och det är ett nödvändigt led för att uppnå energigemenskapens mål. Dessutom är samarbetet mellan energigemenskapens tillsynsnämnd och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, i fråga om dess beslut, nödvändigt för att underlätta de avtalsslutande parternas integrering i EU:s inre energimarknad.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna, inklusive de tillsynsmyndigheter som de måste utse inom ramen för lagstiftningen om den inre marknaden för gas och el, byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och ekonomiska aktörer uppmanas att samarbeta med de nationella myndigheterna och de ekonomiska aktörerna i de avtalsslutande parterna till energigemenskapen i tillämpningen av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el mellan de avtalsslutande parterna och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna, inklusive de tillsynsmyndigheter som de måste utse inom ramen för lagstiftningen om den inre marknaden för gas och el, byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och ekonomiska aktörer uppmanas att samarbeta med de nationella myndigheterna och de ekonomiska aktörerna i de avtalsslutande parterna till energigemenskapen i tillämpningen av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el mellan de avtalsslutande parterna och EU:s medlemsstater.

| 2. | Medlemsstaterna, inklusive de tillsynsmyndigheter som de ska utse inom ramen för lagstiftningen om den inre marknaden för gas och el, byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och ekonomiska aktörer uppmanas att, vid genomförande av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el, tillämpa alla hänvisningar till






  a) | energiflöden, import och export samt handels- och balanstransaktioner, |
| --- | --- | --- |

2.

Medlemsstaterna, inklusive de tillsynsmyndigheter som de ska utse inom ramen för lagstiftningen om den inre marknaden för gas och el, byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och ekonomiska aktörer uppmanas att, vid genomförande av EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el, tillämpa alla hänvisningar till

a)

energiflöden, import och export samt handels- och balanstransaktioner,

| b) | nätkapacitet, |
| --- | --- |

b)

nätkapacitet,

| c) | befintlig eller ny gas- och elinfrastruktur, |
| --- | --- |

c)

befintlig eller ny gas- och elinfrastruktur,

som överskrider gränser, zoner, entry/exit- eller kontrollområden mellan medlemsstaterna, på flöden, import, export, transaktioner, kapacitet och infrastruktur som överskrider gränser mellan de avtalsslutande parterna och EU:s medlemsstater.

| 3. | Hänvisningar i EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el till samarbete och gemensamma insatser mellan nationella institutioner, myndigheter och ekonomiska aktörer bör anses omfatta samarbete och gemensamma insatser mellan nationella institutioner, myndigheter och ekonomiska aktörer i medlemsstater och avtalsslutande parter. |
| --- | --- |

3.

Hänvisningar i EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el till samarbete och gemensamma insatser mellan nationella institutioner, myndigheter och ekonomiska aktörer bör anses omfatta samarbete och gemensamma insatser mellan nationella institutioner, myndigheter och ekonomiska aktörer i medlemsstater och avtalsslutande parter.

| 4. | När det i rättsakter inom EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el hänvisas till påverkan på en eller flera medlemsstater bör hänvisningen anses avse även påverkan på avtalsslutande parter eller på en avtalsslutande part och en medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

När det i rättsakter inom EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el hänvisas till påverkan på en eller flera medlemsstater bör hänvisningen anses avse även påverkan på avtalsslutande parter eller på en avtalsslutande part och en medlemsstat.

| 5. | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter uppmanas, när den är behörig att fatta beslut enligt EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el, att samarbeta med energigemenskapens tillsynsnämnd, när nämnden är behörig enligt energigemenskapens regelverk, med målet att anta enhetliga akter för de båda organen. |
| --- | --- |

5.

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter uppmanas, när den är behörig att fatta beslut enligt EU:s lagstiftning om den inre marknaden för gas och el, att samarbeta med energigemenskapens tillsynsnämnd, när nämnden är behörig enligt energigemenskapens regelverk, med målet att anta enhetliga akter för de båda organen.

| 6. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna, byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och ekonomiska aktörer samt till energigemenskapens tillsynsnämnd. |
| --- | --- |

6.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna, byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och ekonomiska aktörer samt till energigemenskapens tillsynsnämnd.

Utfärdad i Bryssel den 29 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Günther OETTINGER

Vice ordförande

---

(1)  Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Republiken Moldavien, Montenegro, Republiken Serbien, Ukraina och Förenta nationernas övergångsförvaltning i Kosovo enligt Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244.

1

(2)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

2

(3)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 94.

3

(4)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 15.

4

(5)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 36.

5

(6)  Med några undantag som anges i energigemenskapens regelverk. För närmare uppgifter, se http://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/ENERGY_COMMUNITY/Legal/EU_Legislation/Consolidated_acts#GAS

6

(7)  EUT L 33, 4.2.2006. s. 22.

7

(8)  EUT L 295, 12.11.2010, s. 1.

8

(9)  EUT L 115, 25.4.2013, s. 39.

9

---