# Den Europæiske Unions C 319/2014

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 319 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang17. september 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 319

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang17. september 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 319/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7300 — COFCO/Noble Agri) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 319/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7300 — COFCO/Noble Agri) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 319/02 | Euroens vekselkurs | 2 |
| 2014/C 319/03 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 17. marts 2014 om et afgørelsesudkast i Sag AT.39610(1) elkabler — Referent: Danmark | 3 |
| 2014/C 319/04 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 31. marts 2014 om et afgørelsesudkast i Sag AT.39610(2) elkabler — Referent: Danmark | 4 |
| 2014/C 319/05 | Høringskonsulentens endelige rapport — Elkabler (AT.39610) | 5 |
| 2014/C 319/06 | Resumé af kommissionens afgørelse af 2. april 2014 om en procedure efter artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og EØS-aftalens artikel 53 (Sag AT.39610 — Elkabler) (meddelt under nummer C(2014) 2139 final) | 10 |
| | Revisionsretten |
| 2014/C 319/07 | Særberetning nr. 10/2014 Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur | 16 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 319/02

Euroens vekselkurs

2

2014/C 319/03

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 17. marts 2014 om et afgørelsesudkast i Sag AT.39610(1) elkabler — Referent: Danmark

3

2014/C 319/04

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 31. marts 2014 om et afgørelsesudkast i Sag AT.39610(2) elkabler — Referent: Danmark

4

2014/C 319/05

Høringskonsulentens endelige rapport — Elkabler (AT.39610)

5

2014/C 319/06

Resumé af kommissionens afgørelse af 2. april 2014 om en procedure efter artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og EØS-aftalens artikel 53 (Sag AT.39610 — Elkabler) (meddelt under nummer C(2014) 2139 final)

(meddelt under nummer C(2014) 2139 final)

10

Revisionsretten

2014/C 319/07

Særberetning nr. 10/2014 Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur

16

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 319/08 | Indkaldelse af ansøgninger med henblik på udvælgelse af eksperter, der udnævnes i deres personlige egenskab | 17 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 319/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7392 — Advent International/Corialis) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 22 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 319/10 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 23 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2014/C 319/08

Indkaldelse af ansøgninger med henblik på udvælgelse af eksperter, der udnævnes i deres personlige egenskab

17

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2014/C 319/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.7392 — Advent International/Corialis) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

22

ANDET

Europa-Kommissionen

2014/C 319/10

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7300 — COFCO/Noble Agri)

(EØS-relevant tekst)

2014/C 319/01

Den 12. september 2014 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32014M7300. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32014M7300. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/2

---

Euroens vekselkurs (1)

16. september 2014

2014/C 319/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2949 |
| JPY | japanske yen | 138,67 |
| DKK | danske kroner | 7,4448 |
| GBP | pund sterling | 0,79920 |
| SEK | svenske kroner | 9,2376 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2085 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,2790 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,555 |
| HUF | ungarske forint | 314,35 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| PLN | polske zloty | 4,1956 |
| RON | rumænske leu | 4,4145 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,8635 |
| AUD | australske dollar | 1,4340 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4297 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,0370 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5866 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6326 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 341,66 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,1811 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9578 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6200 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 483,02 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1745 |
| PHP | filippinske pesos | 57,327 |
| RUB | russiske rubler | 50,0160 |
| THB | thailandske bath | 41,748 |
| BRL | brasilianske real | 3,0322 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,1260 |
| INR | indiske rupee | 79,0867 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2949

JPY

japanske yen

138,67

DKK

danske kroner

7,4448

GBP

pund sterling

0,79920

SEK

svenske kroner

9,2376

CHF

schweiziske franc

1,2085

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,2790

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,555

HUF

ungarske forint

314,35

LTL

litauiske litas

3,4528

PLN

polske zloty

4,1956

RON

rumænske leu

4,4145

TRY

tyrkiske lira

2,8635

AUD

australske dollar

1,4340

CAD

canadiske dollar

1,4297

HKD

hongkongske dollar

10,0370

NZD

newzealandske dollar

1,5866

SGD

singaporeanske dollar

1,6326

KRW

sydkoreanske won

1 341,66

ZAR

sydafrikanske rand

14,1811

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9578

HRK

kroatiske kuna

7,6200

IDR

indonesiske rupiah

15 483,02

MYR

malaysiske ringgit

4,1745

PHP

filippinske pesos

57,327

RUB

russiske rubler

50,0160

THB

thailandske bath

41,748

BRL

brasilianske real

3,0322

MXN

mexicanske pesos

17,1260

INR

indiske rupee

79,0867

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/3

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 17. marts 2014 om et afgørelsesudkast i Sag AT.39610(1) elkabler

Referent: Danmark

2014/C 319/03

| (1) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at den konkurrenceskadelige adfærd, som afgørelsen er rettet mod, udgør en aftale og/eller samordnet praksis mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

(1)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at den konkurrenceskadelige adfærd, som afgørelsen er rettet mod, udgør en aftale og/eller samordnet praksis mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF.

| (2) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af, hvilke produktmarkeder og geografiske markeder der blev berørt af aftalen og/eller den samordnede praksis. |
| --- | --- |

(2)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af, hvilke produktmarkeder og geografiske markeder der blev berørt af aftalen og/eller den samordnede praksis.

| (3) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at de virksomheder, afgørelsesudkastet er rettet til, har deltaget i én samlet og vedvarende overtrædelse af artikel 101 i TEUF inden for undersøiske og underjordiske højspændingskabler. |
| --- | --- |

(3)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at de virksomheder, afgørelsesudkastet er rettet til, har deltaget i én samlet og vedvarende overtrædelse af artikel 101 i TEUF inden for undersøiske og underjordiske højspændingskabler.

| (4) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalerne og/eller den samordnede praksis havde til formål at begrænse konkurrencen som omhandlet i artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

(4)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalerne og/eller den samordnede praksis havde til formål at begrænse konkurrencen som omhandlet i artikel 101 i TEUF.

| (5) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalerne og/eller den samordnede praksis mærkbart kunne påvirke samhandelen mellem EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at aftalerne og/eller den samordnede praksis mærkbart kunne påvirke samhandelen mellem EU's medlemsstater.

| (6) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionen har jurisdiktion til at anvende artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

(6)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionen har jurisdiktion til at anvende artikel 101 i TEUF.

| (7) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af overtrædelsens varighed (1). |
| --- | --- |

(7)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af overtrædelsens varighed (1).

| (8) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i spørgsmålet om, hvilke virksomheder afgørelsen skal rettes til. |
| --- | --- |

(8)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i spørgsmålet om, hvilke virksomheder afgørelsen skal rettes til.

| (9) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at afgørelsesudkastets adressater bør have pålagt en bøde. |
| --- | --- |

(9)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i, at afgørelsesudkastets adressater bør have pålagt en bøde.

| (10) | Det Rådgivende Udvalg henstiller til, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(10)

Det Rådgivende Udvalg henstiller til, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

(1)  Efter uddybende forklaringer fra Kommissionen på det andet møde i Det Rådgivende Udvalg trak en medlemsstat sin tidligere undladelse af at tage stilling til spørgsmål 7 tilbage.

---

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/4

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på mødet den 31. marts 2014 om et afgørelsesudkast i Sag AT.39610(2) elkabler

Referent: Danmark

2014/C 319/04

| (1) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens beregning af virksomhedernes omsætning. |
| --- | --- |

(1)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens beregning af virksomhedernes omsætning.

| (2) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen med hensyn til de perioder, der er lagt til grund for bødepålæggene. |
| --- | --- |

(2)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen med hensyn til de perioder, der er lagt til grund for bødepålæggene.

| (3) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens beregning af bødernes grundbeløb. |
| --- | --- |

(3)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens beregning af bødernes grundbeløb.

| (4) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af skærpende og formildende omstændigheder i denne sag. |
| --- | --- |

(4)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af skærpende og formildende omstændigheder i denne sag.

| (5) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen med hensyn til de bødenedsættelser, der er foretaget på grundlag af samarbejdsmeddelelsen fra 2006. |
| --- | --- |

(5)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen med hensyn til de bødenedsættelser, der er foretaget på grundlag af samarbejdsmeddelelsen fra 2006.

| (6) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af påstanden om manglende betalingsevne. |
| --- | --- |

(6)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af påstanden om manglende betalingsevne.

| (7) | Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens udmåling af de endelige bøder. |
| --- | --- |

(7)

Det Rådgivende Udvalg er enigt med Kommissionen i dens udmåling af de endelige bøder.

| (8) | Det Rådgivende Udvalg henstiller til, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(8)

Det Rådgivende Udvalg henstiller til, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/5

---

Høringskonsulentens endelige rapport (1)

Elkabler

(AT.39610)

2014/C 319/05

I.   INDLEDNING

| 1. | Denne sag drejer sig om et så godt som verdensomspændende kartel på markederne for undervandskabler og undergrundskabler, hvori deltog følgende virksomheder: Nexans (2); Prysmian og dets tidligere moderselskaber, Pirelli og Goldman Sachs (3); JPS og dets joint venture-moderselskaber Hitachi og Sumitomo (4); Viscas og dets joint venture-moderselskaber Furukawa og Fujikura (5); ABB (6); Brugg (7); Silec, dets nuværende moderselskab General Cable og dets forgænger og tidligere moderselskab Safran (8); EXSYM og dets joint venture-moderselskaber Showa og Mitsubishi (9); LS Cable (10); Taihan (11); og NKT (12) (under ét betegnet »afgørelsens adressater«). |
| --- | --- |

1.

Denne sag drejer sig om et så godt som verdensomspændende kartel på markederne for undervandskabler og undergrundskabler, hvori deltog følgende virksomheder: Nexans (2); Prysmian og dets tidligere moderselskaber, Pirelli og Goldman Sachs (3); JPS og dets joint venture-moderselskaber Hitachi og Sumitomo (4); Viscas og dets joint venture-moderselskaber Furukawa og Fujikura (5); ABB (6); Brugg (7); Silec, dets nuværende moderselskab General Cable og dets forgænger og tidligere moderselskab Safran (8); EXSYM og dets joint venture-moderselskaber Showa og Mitsubishi (9); LS Cable (10); Taihan (11); og NKT (12) (under ét betegnet »afgørelsens adressater«).

II.   SAGSFORLØB

1.   Undersøgelsesproceduren

| 2. | Undersøgelsesproceduren blev indledt efter en anmodning om bødefritagelse, som ABB indgav den 17. oktober 2008 på grundlag af samarbejdsmeddelelsen (13). ABB fik indrømmet betinget bødefritagelse den 22. december 2008. Kommissionen foretog uvarslede kontrolundersøgelser hos Nexans og Prysmian i dagene fra 28. januar til 3. februar 2009. Henholdsvis den 2. februar 2009 og den 20. april 2009 anmodede JPS (sammen med sine moderselskaber, Sumitomo og Hitachi) og Mitsubishi om bødenedsættelse efter samarbejdsmeddelelsen. Den 29. juni 2011 meddelte Kommissionen Mitsubishi, at den havde draget den foreløbige konklusion, at Mitsubishi ikke havde bidraget med oplysninger og materiale, der repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det materiale, Kommissionen allerede var i besiddelse af. |
| --- | --- |

2.

Undersøgelsesproceduren blev indledt efter en anmodning om bødefritagelse, som ABB indgav den 17. oktober 2008 på grundlag af samarbejdsmeddelelsen (13). ABB fik indrømmet betinget bødefritagelse den 22. december 2008. Kommissionen foretog uvarslede kontrolundersøgelser hos Nexans og Prysmian i dagene fra 28. januar til 3. februar 2009. Henholdsvis den 2. februar 2009 og den 20. april 2009 anmodede JPS (sammen med sine moderselskaber, Sumitomo og Hitachi) og Mitsubishi om bødenedsættelse efter samarbejdsmeddelelsen. Den 29. juni 2011 meddelte Kommissionen Mitsubishi, at den havde draget den foreløbige konklusion, at Mitsubishi ikke havde bidraget med oplysninger og materiale, der repræsenterede en betydelig merværdi i forhold til det materiale, Kommissionen allerede var i besiddelse af.

| 3. | Prysmian og Nexans indbragte Kommissionens beslutninger om iværksættelse af kontrolundersøgelser for Retten. Ved domme af 14. november 2012 (14) statuerede Retten, at Kommissionen forud for vedtagelsen af beslutningerne om kontrolundersøgelser kun havde rimelig grund til at beordre en kontrolundersøgelse iværksat for så vidt angår undersøiske og underjordiske højspændingskabler samt dertil hørende udstyr. Retten annullerede derfor kontrolundersøgelsesbeslutningerne angående Nexans og Prysmian i det omfang, hvor de omfattede andre elkabler end undersøiske og underjordiske højspændingskabler samt dertil hørende udstyr. Den 15. marts 2013 appellerede Nexans Rettens dom i sag T-135/09 (15). Appelsagen verserer stadig. |
| --- | --- |

3.

Prysmian og Nexans indbragte Kommissionens beslutninger om iværksættelse af kontrolundersøgelser for Retten. Ved domme af 14. november 2012 (14) statuerede Retten, at Kommissionen forud for vedtagelsen af beslutningerne om kontrolundersøgelser kun havde rimelig grund til at beordre en kontrolundersøgelse iværksat for så vidt angår undersøiske og underjordiske højspændingskabler samt dertil hørende udstyr. Retten annullerede derfor kontrolundersøgelsesbeslutningerne angående Nexans og Prysmian i det omfang, hvor de omfattede andre elkabler end undersøiske og underjordiske højspændingskabler samt dertil hørende udstyr. Den 15. marts 2013 appellerede Nexans Rettens dom i sag T-135/09 (15). Appelsagen verserer stadig.

2.   Klagepunktsmeddelelsen

| 4. | Kommissionen fremsendte den 30. juni 2011 en klagepunktsmeddelelse til afgørelsens adressater samt en yderligere part (under ét »klagepunktsadressaterne«). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen fremsendte den 30. juni 2011 en klagepunktsmeddelelse til afgørelsens adressater samt en yderligere part (under ét »klagepunktsadressaterne«).

| 5. | Kommissionen hævdede, at i perioden fra 18. februar 1999 til 28. januar 2009 havde klagepunktsadressaterne deltaget i aftaler og samordnet praksis, der havde til formål at dele markeder og kunder mellem sig og holde priserne på undervands- og undergrundskabler på et kunstigt højt niveau. Ifølge Kommissionens foreløbige vurdering havde de europæiske og asiatiske producenter aftalt ikke at konkurrere på hverandres hjemmemarkeder, og de europæiske producenter havde aftalt område- og kundedeling for projekter inden for EØS. Dette blev anset for at udgøre én samlet og vedvarende overtrædelse af artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen hævdede, at i perioden fra 18. februar 1999 til 28. januar 2009 havde klagepunktsadressaterne deltaget i aftaler og samordnet praksis, der havde til formål at dele markeder og kunder mellem sig og holde priserne på undervands- og undergrundskabler på et kunstigt højt niveau. Ifølge Kommissionens foreløbige vurdering havde de europæiske og asiatiske producenter aftalt ikke at konkurrere på hverandres hjemmemarkeder, og de europæiske producenter havde aftalt område- og kundedeling for projekter inden for EØS. Dette blev anset for at udgøre én samlet og vedvarende overtrædelse af artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53.

3.   Aktindsigt/Fortrolige oplysninger

| 6. | I juli 2011 fik klagepunktsadressaterne indsigt i sagens akter på en aktindsigts-DVD (16) samt i de udtalelser, der var blevet afgivet i forbindelse med ansøgningerne om straflempelse, i Konkurrencegeneraldirektoratets lokaler. |
| --- | --- |

6.

I juli 2011 fik klagepunktsadressaterne indsigt i sagens akter på en aktindsigts-DVD (16) samt i de udtalelser, der var blevet afgivet i forbindelse med ansøgningerne om straflempelse, i Konkurrencegeneraldirektoratets lokaler.

a.   Anmodninger om yderligere aktindsigt

| 7. | Konkurrencegeneraldirektoratet modtog anmodninger om yderligere aktindsigt fra LS Cable, Goldman Sachs, Nexans og nkt. |
| --- | --- |

7.

Konkurrencegeneraldirektoratet modtog anmodninger om yderligere aktindsigt fra LS Cable, Goldman Sachs, Nexans og nkt.

| 8. | Jeg fik forelagt tre anmodninger om yderligere aktindsigt fra Goldman Sachs, som Konkurrencegeneraldirektoratet havde afvist. Der var tale om dele af Prysmians svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 20. oktober 2009 samt visse dokumenter vedlagt dette svar. Jeg godtog to af disse anmodninger fuldt ud og en del af den tredje anmodning. Efter at have godtaget en af anmodningerne beordrede jeg ved en afgørelse efter artikel 8 i afgørelse 2011/695/EU, at Goldman Sachs skulle gives indsigt i Prysmians svar på et af spørgsmålene i anmodningen om oplysninger af 20. oktober 2009. |
| --- | --- |

8.

Jeg fik forelagt tre anmodninger om yderligere aktindsigt fra Goldman Sachs, som Konkurrencegeneraldirektoratet havde afvist. Der var tale om dele af Prysmians svar på Kommissionens anmodning om oplysninger af 20. oktober 2009 samt visse dokumenter vedlagt dette svar. Jeg godtog to af disse anmodninger fuldt ud og en del af den tredje anmodning. Efter at have godtaget en af anmodningerne beordrede jeg ved en afgørelse efter artikel 8 i afgørelse 2011/695/EU, at Goldman Sachs skulle gives indsigt i Prysmians svar på et af spørgsmålene i anmodningen om oplysninger af 20. oktober 2009.

b.   Materiale fra den spanske konkurrencestyrelse

| 9. | I oktober 2011 modtog jeg en anmodning fra Nexans, der bl.a. ønskede indsigt i dokumenter, som Kommissionen havde modtaget fra den spanske konkurrencestyrelse efter en kontrolundersøgelse, som denne havde foretaget i elkabelindustrien i Spanien. Nexans var i besiddelse af en afgørelse fra den spanske konkurrencestyrelse, hvoraf det fremgik, at det beslaglagte materiale var blevet fremsendt til Kommissionen. Nexans havde ikke fundet noget sådant materiale i Kommissionens sagsakter og hævdede derfor, at disse sagsakter var ufuldstændige. Konkurrencegeneraldirektoratet afviste Nexans' anmodning med den begrundelse, at materialet fra de spanske konkurrencemyndigheder (det »spanske materiale«) ikke indgik i sagens akter, da det ikke indeholdt nogen oplysninger af relevans for undersøgelserne i sag AT.39610. |
| --- | --- |

9.

I oktober 2011 modtog jeg en anmodning fra Nexans, der bl.a. ønskede indsigt i dokumenter, som Kommissionen havde modtaget fra den spanske konkurrencestyrelse efter en kontrolundersøgelse, som denne havde foretaget i elkabelindustrien i Spanien. Nexans var i besiddelse af en afgørelse fra den spanske konkurrencestyrelse, hvoraf det fremgik, at det beslaglagte materiale var blevet fremsendt til Kommissionen. Nexans havde ikke fundet noget sådant materiale i Kommissionens sagsakter og hævdede derfor, at disse sagsakter var ufuldstændige. Konkurrencegeneraldirektoratet afviste Nexans' anmodning med den begrundelse, at materialet fra de spanske konkurrencemyndigheder (det »spanske materiale«) ikke indgik i sagens akter, da det ikke indeholdt nogen oplysninger af relevans for undersøgelserne i sag AT.39610.

| 10. | Jeg fandt, at det spanske materiale indgik som en del af Kommissionens sagsakter i sag AT.39610, og at klagepunktsadressaterne derfor burde gives indsigt i det. Ifølge punkt 8 i meddelelsen om aktindsigt (17) består Kommissionens sagsakter af samtlige dokumenter, som »Kommissionens generaldirektorat for konkurrence har fremskaffet, udarbejdet og/eller samlet i løbet af dens undersøgelse«. Kommissionen havde fremskaffet det spanske materiale efter en anmodning til de spanske konkurrencemyndigheder fremsat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 1/2003 (18) i forbindelse med undersøgelserne i sag AT.39610. |
| --- | --- |

10.

Jeg fandt, at det spanske materiale indgik som en del af Kommissionens sagsakter i sag AT.39610, og at klagepunktsadressaterne derfor burde gives indsigt i det. Ifølge punkt 8 i meddelelsen om aktindsigt (17) består Kommissionens sagsakter af samtlige dokumenter, som »Kommissionens generaldirektorat for konkurrence har fremskaffet, udarbejdet og/eller samlet i løbet af dens undersøgelse«. Kommissionen havde fremskaffet det spanske materiale efter en anmodning til de spanske konkurrencemyndigheder fremsat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 1/2003 (18) i forbindelse med undersøgelserne i sag AT.39610.

| 11. | På grund af den store mængde sagsakter besluttede Konkurrencegeneraldirektoratet, at man i første omgang ville give klagepunktsadressaternes eksterne advokater adgang til de uredigerede dokumenter, således at de kunne udvælge det materiale, der var relevant for deres klienters forsvar. Derefter skulle klagepunktsadressaterne have udleveret ikkefortrolige udgaver af de udvalgte dokumenter. Denne procedure, hvor kun de eksterne advokater fik adgang, varede fra november 2011 til januar 2012, og der blev udvalgt over 1 300 dokumenter. I februar 2012 fik klagepunktsadressaterne udleveret ikkefortrolige udgaver af de udvalgte dokumenter og fremsatte på grundlag heraf deres skriftlige bemærkninger i sagen i perioden fra februar til april 2012. |
| --- | --- |

11.

På grund af den store mængde sagsakter besluttede Konkurrencegeneraldirektoratet, at man i første omgang ville give klagepunktsadressaternes eksterne advokater adgang til de uredigerede dokumenter, således at de kunne udvælge det materiale, der var relevant for deres klienters forsvar. Derefter skulle klagepunktsadressaterne have udleveret ikkefortrolige udgaver af de udvalgte dokumenter. Denne procedure, hvor kun de eksterne advokater fik adgang, varede fra november 2011 til januar 2012, og der blev udvalgt over 1 300 dokumenter. I februar 2012 fik klagepunktsadressaterne udleveret ikkefortrolige udgaver af de udvalgte dokumenter og fremsatte på grundlag heraf deres skriftlige bemærkninger i sagen i perioden fra februar til april 2012.

| 12. | Nogle af klagepunktsadressaterne anmodede om yderligere indsigt i det spanske materiale. Konkurrencegeneraldirektoratet efterkom næsten alle anmodningerne. Jeg fik kun forelagt en anmodning fra Prysmian, som jeg delvis godtog. |
| --- | --- |

12.

Nogle af klagepunktsadressaterne anmodede om yderligere indsigt i det spanske materiale. Konkurrencegeneraldirektoratet efterkom næsten alle anmodningerne. Jeg fik kun forelagt en anmodning fra Prysmian, som jeg delvis godtog.

| 13. | I juli 2012 blev de eksterne advokater, som havde haft adgang til de uredigerede versioner af det spanske materiale, anmodet om enten at destruere dette materiale og enhver kopi eller udskrift af det eller returnere det til Kommissionen. Advokaterne blev også underrettet om, at dette materiale ville forblive i Kommissionens sagsakter, og at de kunne anmode om yderligere gennemsyn på et senere stadie, hvis de fandt det nødvendigt for forsvaret af deres klient. |
| --- | --- |

13.

I juli 2012 blev de eksterne advokater, som havde haft adgang til de uredigerede versioner af det spanske materiale, anmodet om enten at destruere dette materiale og enhver kopi eller udskrift af det eller returnere det til Kommissionen. Advokaterne blev også underrettet om, at dette materiale ville forblive i Kommissionens sagsakter, og at de kunne anmode om yderligere gennemsyn på et senere stadie, hvis de fandt det nødvendigt for forsvaret af deres klient.

c.   Indsigt i andre parters svar på klagepunktsmeddelelsen før den mundtlige høring

| 14. | Efter anmodning gav Konkurrencegeneraldirektoratet nogle moderselskaber, datterselskaber og jointventurepartnere adgang til dele af de andres svar på klagepunktsmeddelelsen (Prysmian og Pirelli, Prysmian og Goldman Sachs, Mitsubishi og Showa/EXSYM) i relation til spørgsmålet om moderselskabets ansvar (19). De fik desuden lejlighed til at fremsætte skriftlige bemærkninger. |
| --- | --- |

14.

Efter anmodning gav Konkurrencegeneraldirektoratet nogle moderselskaber, datterselskaber og jointventurepartnere adgang til dele af de andres svar på klagepunktsmeddelelsen (Prysmian og Pirelli, Prysmian og Goldman Sachs, Mitsubishi og Showa/EXSYM) i relation til spørgsmålet om moderselskabets ansvar (19). De fik desuden lejlighed til at fremsætte skriftlige bemærkninger.

| 15. | I den forbindelse modtog jeg en anmodning fra Goldman Sachs om indsigt i tre bilag til Prysmians svar på klagepunktsmeddelelsen, der indeholdt referater af bestyrelsesmøder i Prysmian. Efter gennemsyn af indholdet af disse bilag konkluderede jeg, at to af dem indeholdt passager, der kunne være diskulperende for Goldman Sachs. For at sikre, at de potentielt diskulperende passager blev læst i deres rette sammenhæng, besluttede jeg, at Goldman Sachs skulle have indsigt i hele indholdet af disse to bilag, hvilket samtidig også gav Kommissionen mulighed for eventuelt at lægge dem til grund i sin afgørelse. Da Prysmian gjorde indsigelse mod dette, vedtog jeg en afgørelse efter artikel 8 i afgørelse 2011/695/EU om, at Goldman Sachs skulle gives indsigt i disse bilag. |
| --- | --- |

15.

I den forbindelse modtog jeg en anmodning fra Goldman Sachs om indsigt i tre bilag til Prysmians svar på klagepunktsmeddelelsen, der indeholdt referater af bestyrelsesmøder i Prysmian. Efter gennemsyn af indholdet af disse bilag konkluderede jeg, at to af dem indeholdt passager, der kunne være diskulperende for Goldman Sachs. For at sikre, at de potentielt diskulperende passager blev læst i deres rette sammenhæng, besluttede jeg, at Goldman Sachs skulle have indsigt i hele indholdet af disse to bilag, hvilket samtidig også gav Kommissionen mulighed for eventuelt at lægge dem til grund i sin afgørelse. Da Prysmian gjorde indsigelse mod dette, vedtog jeg en afgørelse efter artikel 8 i afgørelse 2011/695/EU om, at Goldman Sachs skulle gives indsigt i disse bilag.

| 16. | Jeg modtog desuden anmodninger fra Nexans og nkt om indsigt i diskulperende oplysninger i de andre parters svar på klagepunktsmeddelelsen. Jeg drøftede disse anmodninger med Konkurrencegeneraldirektoratet, som den 16. maj og den 1. juni 2012 gav de ovennævnte parter indsigt i potentielt diskulperende oplysninger i svarene fra ABB, JPS/Sumitomo/Hitachi, LS Cable, EXSYM og Viscas. Ved brev af 1. juni 2012 underrettede Konkurrencegeneraldirektoratet desuden klagepunktsadressaterne om visse faktuelle småfejl i klagepunktsmeddelelsen, som man havde opdaget efter en gennemgang af svarene, hvilket bevirkede, at der ikke var behov for at give indsigt i de dele af disse svar, der påpegede disse fejl. Klagepunktsadressaterne fik lejlighed til at fremsætte enten mundtlige bemærkninger hertil under høringen eller skriftlige bemærkninger efter høringen. |
| --- | --- |

16.

Jeg modtog desuden anmodninger fra Nexans og nkt om indsigt i diskulperende oplysninger i de andre parters svar på klagepunktsmeddelelsen. Jeg drøftede disse anmodninger med Konkurrencegeneraldirektoratet, som den 16. maj og den 1. juni 2012 gav de ovennævnte parter indsigt i potentielt diskulperende oplysninger i svarene fra ABB, JPS/Sumitomo/Hitachi, LS Cable, EXSYM og Viscas. Ved brev af 1. juni 2012 underrettede Konkurrencegeneraldirektoratet desuden klagepunktsadressaterne om visse faktuelle småfejl i klagepunktsmeddelelsen, som man havde opdaget efter en gennemgang af svarene, hvilket bevirkede, at der ikke var behov for at give indsigt i de dele af disse svar, der påpegede disse fejl. Klagepunktsadressaterne fik lejlighed til at fremsætte enten mundtlige bemærkninger hertil under høringen eller skriftlige bemærkninger efter høringen.

4.   Frister for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen

| 17. | Kommissionen havde sat fristen for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen til 10 uger, og fristen skulle således udløbe i september. Næsten alle klagepunktsadressaterne anmodede om at få fristen forlænget. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 10 i den på det tidspunkt gældende afgørelse 2001/462/EF (20) blev disse anmodninger behandlet direkte af mig. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen havde sat fristen for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen til 10 uger, og fristen skulle således udløbe i september. Næsten alle klagepunktsadressaterne anmodede om at få fristen forlænget. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 10 i den på det tidspunkt gældende afgørelse 2001/462/EF (20) blev disse anmodninger behandlet direkte af mig.

| 18. | I lyset af, at fristen strakte sig over sommerferien, forlængede jeg den med tre uger. Det er almindelig praksis at forlænge fristen for besvarelse af en klagepunktsmeddelelse, hvis hele eller en del af august måned indgår her (21). |
| --- | --- |

18.

I lyset af, at fristen strakte sig over sommerferien, forlængede jeg den med tre uger. Det er almindelig praksis at forlænge fristen for besvarelse af en klagepunktsmeddelelse, hvis hele eller en del af august måned indgår her (21).

| 19. | For visse asiatiske klagepunktsadressaters vedkommende forlængede jeg fristen med yderligere en uge i betragtning af, at de med henblik på udarbejdelsen af deres svar var nødt til at få oversat de vigtigste dokumenter og desuden måtte bruge tolke i kommunikationen med deres eksterne advokater. Desuden foretog jeg andre fristforlængelser, bl.a. fordi en klagepunktsadressat havde brug for mere tid til at hente og gendanne historiske data efter en udskiftning af virksomhedens IT-system, mens en anden havde problemer med, at den juridiske medarbejder, der hidtil havde stået for sagen, havde forladt virksomheden, og endvidere for at tage hensyn til den tid, der for nogle klagepunktsadressaters vedkommende var gået med den tekniske udskiftning af aktindsigts-DVD'en (22). |
| --- | --- |

19.

For visse asiatiske klagepunktsadressaters vedkommende forlængede jeg fristen med yderligere en uge i betragtning af, at de med henblik på udarbejdelsen af deres svar var nødt til at få oversat de vigtigste dokumenter og desuden måtte bruge tolke i kommunikationen med deres eksterne advokater. Desuden foretog jeg andre fristforlængelser, bl.a. fordi en klagepunktsadressat havde brug for mere tid til at hente og gendanne historiske data efter en udskiftning af virksomhedens IT-system, mens en anden havde problemer med, at den juridiske medarbejder, der hidtil havde stået for sagen, havde forladt virksomheden, og endvidere for at tage hensyn til den tid, der for nogle klagepunktsadressaters vedkommende var gået med den tekniske udskiftning af aktindsigts-DVD'en (22).

| 20. | Efter disse fristforlængelser udløb fristerne for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen således mellem ultimo september og medio november 2011. |
| --- | --- |

20.

Efter disse fristforlængelser udløb fristerne for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen således mellem ultimo september og medio november 2011.

| 21. | Som nævnt ovenfor (23), fik klagepunktsadressaterne lejlighed til at fremsætte yderligere skriftlige bemærkninger i februar og marts 2012 for at supplere eller ændre deres første svar på klagepunktsmeddelelsen efter at have fået indsigt i det spanske materiale. |
| --- | --- |

21.

Som nævnt ovenfor (23), fik klagepunktsadressaterne lejlighed til at fremsætte yderligere skriftlige bemærkninger i februar og marts 2012 for at supplere eller ændre deres første svar på klagepunktsmeddelelsen efter at have fået indsigt i det spanske materiale.

| 22. | Nogle af klagepunktsadressaterne anmodede om at få forlænget fristen for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen, indtil de var færdige med at gennemgå det spanske materiale (24). Jeg afviste disse anmodninger af flere grunde. For det første fordi nogle af dem allerede havde indsendt deres svar på klagepunktsmeddelelsen på det tidspunkt, hvor de fremsatte deres anmodning, og hvis de adressater, som endnu ikke havde indsendt deres svar, fik forlænget fristen, kunne det give problemer med ulige behandling. For det andet havde Nexans først sent i fristforløbet henledt min opmærksomhed på det spanske materiale (25). For det tredje blev klagepunktsadressaternes kontradiktoriske rettigheder i fuldt omfang sikret ved, at de efter at have fået indsigt i det spanske materiale havde mulighed for at fremsætte yderligere bemærkninger, bl.a. i form af ændringer af deres første svar på klagepunktsmeddelelsen (26). For det fjerde havde denne tilgang den fordel, at den begrænsede de forsinkelser af sagsbehandlingen, som den yderligere aktindsigt gav anledning til, eftersom Kommissionens sagsbehandlere hurtigere kunne komme i gang med at gennemgå svarene på klagepunktsmeddelelsen. Desuden kunne det spanske materiale ikke forventes at føre til nogen radikal ændring af klagepunktsadressaternes forsvar, og alle de yderligere bemærkninger, der blev fremsat, stemte da også overens med de argumenter, klagepunktsadressaterne havde fremført i deres første svar på klagepunktsmeddelelsen. Og endelig måtte det antages at ville tage en del tid at tilrettelægge adgangen til det spanske materiale, eftersom det var ganske omfattende. |
| --- | --- |

22.

Nogle af klagepunktsadressaterne anmodede om at få forlænget fristen for besvarelse af klagepunktsmeddelelsen, indtil de var færdige med at gennemgå det spanske materiale (24). Jeg afviste disse anmodninger af flere grunde. For det første fordi nogle af dem allerede havde indsendt deres svar på klagepunktsmeddelelsen på det tidspunkt, hvor de fremsatte deres anmodning, og hvis de adressater, som endnu ikke havde indsendt deres svar, fik forlænget fristen, kunne det give problemer med ulige behandling. For det andet havde Nexans først sent i fristforløbet henledt min opmærksomhed på det spanske materiale (25). For det tredje blev klagepunktsadressaternes kontradiktoriske rettigheder i fuldt omfang sikret ved, at de efter at have fået indsigt i det spanske materiale havde mulighed for at fremsætte yderligere bemærkninger, bl.a. i form af ændringer af deres første svar på klagepunktsmeddelelsen (26). For det fjerde havde denne tilgang den fordel, at den begrænsede de forsinkelser af sagsbehandlingen, som den yderligere aktindsigt gav anledning til, eftersom Kommissionens sagsbehandlere hurtigere kunne komme i gang med at gennemgå svarene på klagepunktsmeddelelsen. Desuden kunne det spanske materiale ikke forventes at føre til nogen radikal ændring af klagepunktsadressaternes forsvar, og alle de yderligere bemærkninger, der blev fremsat, stemte da også overens med de argumenter, klagepunktsadressaterne havde fremført i deres første svar på klagepunktsmeddelelsen. Og endelig måtte det antages at ville tage en del tid at tilrettelægge adgangen til det spanske materiale, eftersom det var ganske omfattende.

5.   Sprog

| 23. | Brugg, som har hjemsted i den tysktalende kanton Aargau i Schweiz, anmodede om at måtte svare på tysk på klagepunktsmeddelelsen, som virksomheden havde modtaget på engelsk. Konkurrencegeneraldirektoratet accepterede Bruggs ønske. I den forbindelse bemærkede jeg, at ifølge Konkurrencegeneraldirektoratets procedurehåndbog bør alle henvendelser til virksomheder med hjemsted uden for EØS ske på et EU-sprog, som de forstår, og i håndbogen hedder det desuden, at »[p]articular care should be taken when notifying decisions to Swiss undertakings, as one of three languages may be used, depending on the Canton in which the undertaking is established.«
   (27) På baggrund af denne udtrykkelige passus i procedurehåndbogen påpegede jeg over for Konkurrencegeneraldirektoratet, at enhver fremtidig afgørelse burde rettes til Brugg på tysk. |
| --- | --- |

23.

Brugg, som har hjemsted i den tysktalende kanton Aargau i Schweiz, anmodede om at måtte svare på tysk på klagepunktsmeddelelsen, som virksomheden havde modtaget på engelsk. Konkurrencegeneraldirektoratet accepterede Bruggs ønske. I den forbindelse bemærkede jeg, at ifølge Konkurrencegeneraldirektoratets procedurehåndbog bør alle henvendelser til virksomheder med hjemsted uden for EØS ske på et EU-sprog, som de forstår, og i håndbogen hedder det desuden, at »[p]articular care should be taken when notifying decisions to Swiss undertakings, as one of three languages may be used, depending on the Canton in which the undertaking is established.«
   (27) På baggrund af denne udtrykkelige passus i procedurehåndbogen påpegede jeg over for Konkurrencegeneraldirektoratet, at enhver fremtidig afgørelse burde rettes til Brugg på tysk.

6.   Mundtlig høring

| 24. | Den mundtlige høring varede 6 dage, fra den 11. til den 18. juni 2012. Alle klagepunktsadressaterne deltog, med undtagelse af Furukawa (28). |
| --- | --- |

24.

Den mundtlige høring varede 6 dage, fra den 11. til den 18. juni 2012. Alle klagepunktsadressaterne deltog, med undtagelse af Furukawa (28).

7.   Yderligere aktindsigt efter den mundtlige høring

a.   Indsigt i andre parters svar på anmodninger om oplysninger

| 25. | Efter den mundtlige høring foretog Konkurrencegeneraldirektoratet yderligere undersøgelser til afklaring af spørgsmålet om moderselskabernes ansvar. Det fremsendte i forbindelse hermed anmodninger om oplysninger til Prysmian og Goldman Sachs; Fujikura, Furukawa og Viscas; Mitsubishi, Showa og EXSYM. Inden for hver virksomhedskoncern gav Konkurrencegeneraldirektoratet de enkelte koncernvirksomheder indsigt i de andres svar på anmodningerne om oplysninger, ligesom de fik mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger. Konkurrencegeneraldirektoratet gav desuden Goldman Sachs indsigt i de skriftlige bemærkninger fra Prysmian og mulighed for at fremsætte bemærkninger til dem. |
| --- | --- |

25.

Efter den mundtlige høring foretog Konkurrencegeneraldirektoratet yderligere undersøgelser til afklaring af spørgsmålet om moderselskabernes ansvar. Det fremsendte i forbindelse hermed anmodninger om oplysninger til Prysmian og Goldman Sachs; Fujikura, Furukawa og Viscas; Mitsubishi, Showa og EXSYM. Inden for hver virksomhedskoncern gav Konkurrencegeneraldirektoratet de enkelte koncernvirksomheder indsigt i de andres svar på anmodningerne om oplysninger, ligesom de fik mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger. Konkurrencegeneraldirektoratet gav desuden Goldman Sachs indsigt i de skriftlige bemærkninger fra Prysmian og mulighed for at fremsætte bemærkninger til dem.

b.   Yderligere indsigt i svarene på klagepunktsmeddelelsen

| 26. | I maj 2013 anmodede Nexans på ny om indsigt i potentielt diskulperende oplysninger i de andre parters svar på klagepunktsmeddelelsen (29). Efter Konkurrencegeneraldirektoratets afvisning af denne anmodning henvendte Nexans sig til mig. Efter at jeg havde grebet ind, gav Konkurrencegeneraldirektoratet Nexans indsigt i en ikkefortrolig version af et bilag til en anden adressats svar på klagepunktsmeddelelsen. Dette bilag indeholdt en beediget erklæring fra en medarbejder i denne virksomhed, hvor kontakter med Nexans blev omtalt. Jeg oplyste derefter Nexans, at jeg ikke havde grund til at tro, at der var andre oplysninger i svarene på klagepunktsmeddelelsen, som Nexan ifølge retspraksis på dette område burde gives indsigt i (30). |
| --- | --- |

26.

I maj 2013 anmodede Nexans på ny om indsigt i potentielt diskulperende oplysninger i de andre parters svar på klagepunktsmeddelelsen (29). Efter Konkurrencegeneraldirektoratets afvisning af denne anmodning henvendte Nexans sig til mig. Efter at jeg havde grebet ind, gav Konkurrencegeneraldirektoratet Nexans indsigt i en ikkefortrolig version af et bilag til en anden adressats svar på klagepunktsmeddelelsen. Dette bilag indeholdt en beediget erklæring fra en medarbejder i denne virksomhed, hvor kontakter med Nexans blev omtalt. Jeg oplyste derefter Nexans, at jeg ikke havde grund til at tro, at der var andre oplysninger i svarene på klagepunktsmeddelelsen, som Nexan ifølge retspraksis på dette område burde gives indsigt i (30).

| 27. | I maj 2013 gav Konkurrencegeneraldirektoratet desuden Goldman Sachs indsigt i de supplerende bemærkninger, som Prysmian havde fremsat i marts 2012 efter at have fået indsigt i det spanske materiale (31). |
| --- | --- |

27.

I maj 2013 gav Konkurrencegeneraldirektoratet desuden Goldman Sachs indsigt i de supplerende bemærkninger, som Prysmian havde fremsat i marts 2012 efter at have fået indsigt i det spanske materiale (31).

8.   Sagsfremstillingsmeddelelsen

| 28. | I september 2013 fremsendte Konkurrencegeneraldirektoratet sagsfremstillingsmeddelelser til Fujikura, Furukawa, Goldman Sachs, Mitsubishi og Showa, hvori den underrettede dem om, hvilke oplysninger og hvilket bevismateriale den agtede at lægge til grund i sin afgørelsen i relation til spørgsmålet om moderselskabernes ansvar, og gav dem en frist på to uger til at fremsætte skriftlige bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

28.

I september 2013 fremsendte Konkurrencegeneraldirektoratet sagsfremstillingsmeddelelser til Fujikura, Furukawa, Goldman Sachs, Mitsubishi og Showa, hvori den underrettede dem om, hvilke oplysninger og hvilket bevismateriale den agtede at lægge til grund i sin afgørelsen i relation til spørgsmålet om moderselskabernes ansvar, og gav dem en frist på to uger til at fremsætte skriftlige bemærkninger hertil.

| 29. | Konkurrencegeneraldirektoratet forlængede denne frist med tre dage for Mitsubishi, som derefter anmodede mig om at forlænge den med yderligere ni dage. Jeg besluttede at forlænge fristen med to dage under hensyntagen til, at den frist, Mitsubishi havde fået til at besvare sagsfremstillingsmeddelelsen, overlappede med datoen for virksomhedens statusmøde med Kommissionen. |
| --- | --- |

29.

Konkurrencegeneraldirektoratet forlængede denne frist med tre dage for Mitsubishi, som derefter anmodede mig om at forlænge den med yderligere ni dage. Jeg besluttede at forlænge fristen med to dage under hensyntagen til, at den frist, Mitsubishi havde fået til at besvare sagsfremstillingsmeddelelsen, overlappede med datoen for virksomhedens statusmøde med Kommissionen.

| 30. | I sit svar på sagsfremstillingsmeddelelsen gjorde Mitsubishi gældende, at virksomheden selv med de forlængelser, den havde opnået, ikke havde fået tid nok til at besvare sagsfremstillingsmeddelelsen og derfor ikke havde kunnet udøve sine kontradiktoriske rettigheder effektivt. Efter en gennemgang af Mitsubishis svar har jeg ikke fundet nogen indikation på, at Mitsubishi ikke var i stand til at udøve sine rettigheder effektivt. Tværtimod forekommer Mitsubishis svar på sagsfremstillingsmeddelelsen at indeholde en indgående analyse af det bevismateriale, der var vedlagt sagsfremstillingsmeddelelsen. |
| --- | --- |

30.

I sit svar på sagsfremstillingsmeddelelsen gjorde Mitsubishi gældende, at virksomheden selv med de forlængelser, den havde opnået, ikke havde fået tid nok til at besvare sagsfremstillingsmeddelelsen og derfor ikke havde kunnet udøve sine kontradiktoriske rettigheder effektivt. Efter en gennemgang af Mitsubishis svar har jeg ikke fundet nogen indikation på, at Mitsubishi ikke var i stand til at udøve sine rettigheder effektivt. Tværtimod forekommer Mitsubishis svar på sagsfremstillingsmeddelelsen at indeholde en indgående analyse af det bevismateriale, der var vedlagt sagsfremstillingsmeddelelsen.

| 31. | I sit svar på sagsfremstillingsmeddelelsen hævdede Goldman Sachs, at virksomhedens ret til at forsvare sig var blevet tilsidesat, fordi det først var efter den mundtlige høring, dvs. i maj 2013, at Kommissionen gav den indsigt i de supplerende bemærkninger, Prysmian i marts 2012 havde fremsat angående det spanske materiale (32). Jeg finder ikke, at Goldman Sachs var ude af stand til at udøve sine rettigheder effektivt, fordi virksomheden først efter den mundtlige høring fik adgang til Prysmians bemærkninger fra marts 2012. Goldman Sachs har haft rig lejlighed til at fremsætte skriftlige bemærkninger til Prysmians bemærkninger under sagsbehandlingen. Og efter den mundtlige høring fremsatte Goldman Sachs da også skriftlige bemærkninger i juni og september 2013. |
| --- | --- |

31.

I sit svar på sagsfremstillingsmeddelelsen hævdede Goldman Sachs, at virksomhedens ret til at forsvare sig var blevet tilsidesat, fordi det først var efter den mundtlige høring, dvs. i maj 2013, at Kommissionen gav den indsigt i de supplerende bemærkninger, Prysmian i marts 2012 havde fremsat angående det spanske materiale (32). Jeg finder ikke, at Goldman Sachs var ude af stand til at udøve sine rettigheder effektivt, fordi virksomheden først efter den mundtlige høring fik adgang til Prysmians bemærkninger fra marts 2012. Goldman Sachs har haft rig lejlighed til at fremsætte skriftlige bemærkninger til Prysmians bemærkninger under sagsbehandlingen. Og efter den mundtlige høring fremsatte Goldman Sachs da også skriftlige bemærkninger i juni og september 2013.

III.   AFGØRELSESUDKASTET

| 32. | Efter at have hørt klagepunktsadressaterne såvel mundtligt som skriftligt, besluttede Kommissionen at opgive sagen mod en af parterne (33). For tre klagepunktsadressaters vedkommende afkortede den overtrædelsens varighed med henholdsvis ca. 1 år og 9 måneder, 1 år og 10 måneder samt 2 år. |
| --- | --- |

32.

Efter at have hørt klagepunktsadressaterne såvel mundtligt som skriftligt, besluttede Kommissionen at opgive sagen mod en af parterne (33). For tre klagepunktsadressaters vedkommende afkortede den overtrædelsens varighed med henholdsvis ca. 1 år og 9 måneder, 1 år og 10 måneder samt 2 år.

| 33. | I overensstemmelse med artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU har jeg undersøgt, om afgørelsesudkastet udelukkende hviler på klagepunkter, som parterne har haft lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til, hvilket jeg har konkluderet er tilfældet. |
| --- | --- |

33.

I overensstemmelse med artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU har jeg undersøgt, om afgørelsesudkastet udelukkende hviler på klagepunkter, som parterne har haft lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til, hvilket jeg har konkluderet er tilfældet.

| 34. | Som helhed har jeg konkluderet, at alle parter har kunnet udøve deres procedurerettigheder effektivt i denne sag. |
| --- | --- |

34.

Som helhed har jeg konkluderet, at alle parter har kunnet udøve deres procedurerettigheder effektivt i denne sag.

Bruxelles, den 31. marts 2014.

Wouter WILS

---

(1)  I henhold til artikel 16 og 17 i afgørelse vedtaget af formanden for Europa-Kommissionen af 13. oktober 2011 om høringskonsulentens funktion og kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (EUT L 275 af 20.10.2011, s. 29) (afgørelse 2011/695/EU).

1

(2)  Nexans SA og Nexans France SAS (under ét »Nexans«).

2

(3)  Prysmian Spa. og Prysmian Cai e System Energi S.d. (under ét »Prysmian«); Pirelli & C. Spa.; The Goldman Sachs Group, Inc.

3

(4)  J-Power Systems Corporation; Hitachi Metals Ltd.; Sumitomo Electric Industries, Ltd.

4

(5)  VISCAS Corporation; Furukawa Electric Co. Ltd.; Fujikura Ltd.

5

(6)  ABB AB and ABB Ltd. (under ét »ABB«).

6

(7)  Brugg Kabel AG and Kabylere Brugg AG Holding (under ét »Brugg«).

7

(8)  Silec Cable, SAS and General Cable Corporation (under ét »Silec«); Safran SA.

8

(9)  EXSYM Corporation; SWCC Showa Holdings Co. Ltd.; Mitsubishi Cable Industries, Ltd.

9

(10)  LS Cable & System Ltd.

10

(11)  Taihan Electric Wire Co., Ltd.

11

(12)  nkt fables GmbH and NKT Holding A/S (under ét »NKT«).

12

(13)  Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager (EUT C 298 af 8.12.2006, s. 17).

13

(14)  Sag T-135/09, Nexans France SAS og Nexans SA mod Europa-Kommissionen, og sag T-140/09, Prysmian Spa og Prysmian Cai e System Energi Sri mod Europa-Kommissionen, Sml. 2012, endnu ikke offentliggjort.

14

Nexans France SAS og Nexans SA mod Europa-Kommissionen,

Prysmian Spa og Prysmian Cai e System Energi Sri mod Europa-Kommissionen,

(15)  Sag C-37/13P, Nexans France SAS og Nexans SA mod Europa-Kommissionen (EUT C 101 af 6.4.2013, s. 10).

15

Nexans France SAS og Nexans SA mod Europa-Kommissionen

(16)  På grund af visse tekniske problemer blev denne aktindsigts-DVD siden erstattet af en ny DVD.

16

(17)  Kommissionens meddelelse om regler for indsigt i Kommissionens sagsakter i forbindelse med sager efter EF-traktatens artikel 81 og 82, EØS-aftalens artikel 53, 54 og 57 og Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (EUT C 325 af 22.12.2005, s. 7).

17

(18)  Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1).

18

(19)  Kommissionens meddelelse om bedste praksis ved behandlingen af konkurrencesager efter artikel 101 og 102 i TEUF (EUT C 308 af 20.10.2011, s. 6), punkt 103.

19

(20)  Se Kommissionens afgørelse af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21). Denne afgørelse blev ophævet med vedtagelsen af afgørelse 2011/695/EU den 21. oktober 2011.

20

(21)  Se XIII Beretning om Konkurrencepolitikken (1993), nr. 207.

21

XIII Beretning om Konkurrencepolitikken

(22)  Jf. fodnote 16.

22

(23)  Se punkt 11.

23

(24)  Se punkt 9 og 10.

24

(25)  Nexans henledte først min opmærksomhed på det spanske materiale næsten tre måneder efter at have fået indsigt i sagsakterne.

25

(26)  Se punkt 11.

26

(27)  Se Antitrust Manual of Procedures, module 27, »Use of languages in antitrust proceedings«, s. 3/7, på http://ec.europa.eu/competition/antitrust/antitrust_manproc_3_2012_en.pdf.

27

(28)  [...].

28

(29)  Jf. punkt 16.

29

(30)  Se f.eks. Sag T-133/07, Mitsubishi Electric Corp. mod Europa-Kommissionen, Sml. 2011, s. II-04219, præmis 41-44.

30

Mitsubishi Electric Corp. mod Europa-Kommissionen,

(31)  Se punkt 11.

31

(32)  Se punkt 27.

32

(33)  Se punkt 4.

33

---

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/10

---

Resumé af kommissionens afgørelse

af 2. april 2014

om en procedure efter artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og EØS-aftalens artikel 53

(Sag AT.39610 — Elkabler)

(meddelt under nummer C(2014) 2139 final)

(Kun den engelske, den franske, den tyske og den italienske udgave er autentiske)

2014/C 319/06

Den 2. april 2014 vedtog Kommissionen en afgørelse om en procedure i henhold til artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 53 i EØS-aftalen. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003
   (1)
  offentliggør Kommissionen hermed parternes navne og afgørelsens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner. Der tages hensyn til virksomhedernes berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres.

1.   INDLEDNING

| 1) | Den 2. april 2014 vedtog Kommissionen en afgørelse i en sag om 26 virksomheders overtrædelse af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 53 i EØS-aftalen (»afgørelsen«). Afgørelsen drejer sig om et kartel inden for elkabler, hvor de førende producenter af jord- og undervandskabler havde delt markeder og kunder i stort set hele verden mellem sig. |
| --- | --- |

1)

Den 2. april 2014 vedtog Kommissionen en afgørelse i en sag om 26 virksomheders overtrædelse af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 53 i EØS-aftalen (»afgørelsen«). Afgørelsen drejer sig om et kartel inden for elkabler, hvor de førende producenter af jord- og undervandskabler havde delt markeder og kunder i stort set hele verden mellem sig.

2.   BESKRIVELSE AF SAGEN

2.1.   De relevante produkter

| 2) | Kartellet omfattede alle typer jordkabler på 100 kV og derover samt undervandskabler på 33kV og derover samt alle dermed forbundne produkter og tjenesteydelser til køberne af elkablerne. |
| --- | --- |

2)

Kartellet omfattede alle typer jordkabler på 100 kV og derover samt undervandskabler på 33kV og derover samt alle dermed forbundne produkter og tjenesteydelser til køberne af elkablerne.

2.2.   Sagsforløb

| 3) | Efter en henvendelse fra ABB med anmodning om straflempelse efter samarbejdsmeddelelsen fra 2006 foretog Kommissionen i januar 2009 en række kontrolbesøg. Derefter modtog Kommissionen straflempelsesanmodninger fra Sumitomo, Hitachi og JPS samt fra Mitsubishi. |
| --- | --- |

3)

Efter en henvendelse fra ABB med anmodning om straflempelse efter samarbejdsmeddelelsen fra 2006 foretog Kommissionen i januar 2009 en række kontrolbesøg. Derefter modtog Kommissionen straflempelsesanmodninger fra Sumitomo, Hitachi og JPS samt fra Mitsubishi.

| 4) | Den 30. juni 2011 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse. Alle klagepunktsmeddelelsens adressater indsendte et svar på klagepunktsmeddelelsen, og med undtagelse af Furukawa deltog de alle i en mundtlig høring i dagene 11.-18. juni 2012. Den 11. september 2013 fremsendte Kommissionen sagsfremstillingsmeddelelser til Fujikura, Furukawa, Goldman Sachs, Mitsubishi og Showa angående oplysninger, der var fremkommet efter klagepunktsmeddelelsen. |
| --- | --- |

4)

Den 30. juni 2011 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse. Alle klagepunktsmeddelelsens adressater indsendte et svar på klagepunktsmeddelelsen, og med undtagelse af Furukawa deltog de alle i en mundtlig høring i dagene 11.-18. juni 2012. Den 11. september 2013 fremsendte Kommissionen sagsfremstillingsmeddelelser til Fujikura, Furukawa, Goldman Sachs, Mitsubishi og Showa angående oplysninger, der var fremkommet efter klagepunktsmeddelelsen.

| 5) | Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 17. marts 2014 og den 31. marts 2014. |
| --- | --- |

5)

Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 17. marts 2014 og den 31. marts 2014.

2.3.   Overtrædelsen i hovedtræk

| 6) | De førende producenter deltog i et netværk af multilaterale og bilaterale møder og kontakter, der tog sigte på at begrænse konkurrencen om jord- og undervandskabelprojekter i bestemte geografiske områder gennem aftaler om markeds- og kundedeling og dermed fordreje den normale konkurrence. |
| --- | --- |

6)

De førende producenter deltog i et netværk af multilaterale og bilaterale møder og kontakter, der tog sigte på at begrænse konkurrencen om jord- og undervandskabelprojekter i bestemte geografiske områder gennem aftaler om markeds- og kundedeling og dermed fordreje den normale konkurrence.

| 7) | Fra og med februar 1999 fordelte de førende producenter kontrakterne mellem sig på basis af geografiske områder og kunder. Desuden udvekslede de oplysninger om priser og andre kommercielt følsomme oplysninger for at sikre, at det var den udpegede kabelleverandør, der kom til at afgive det laveste bud, mens de andre producenter enten afgav et højere bud, afstod fra at byde eller afgav et bud, som ikke var interessant for kunden. Endvidere havde kartelmedlemmerne pligt til at indberette oplysninger, så der kunne føres tilsyn med, om den aftalte fordeling af kontrakterne blev overholdt. Endelig blev der indført forskellige andre ordninger, der tog sigte på at styrke kartellet og sikre, at den aftalte fordeling blev overholdt, bl.a. kollektiv nægtelse af at levere tilbehør eller teknisk bistand til bestemte konkurrenter. |
| --- | --- |

7)

Fra og med februar 1999 fordelte de førende producenter kontrakterne mellem sig på basis af geografiske områder og kunder. Desuden udvekslede de oplysninger om priser og andre kommercielt følsomme oplysninger for at sikre, at det var den udpegede kabelleverandør, der kom til at afgive det laveste bud, mens de andre producenter enten afgav et højere bud, afstod fra at byde eller afgav et bud, som ikke var interessant for kunden. Endvidere havde kartelmedlemmerne pligt til at indberette oplysninger, så der kunne føres tilsyn med, om den aftalte fordeling af kontrakterne blev overholdt. Endelig blev der indført forskellige andre ordninger, der tog sigte på at styrke kartellet og sikre, at den aftalte fordeling blev overholdt, bl.a. kollektiv nægtelse af at levere tilbehør eller teknisk bistand til bestemte konkurrenter.

| 8) | Kartellet havde to hovedkonstellationer:

  a) | For det første den såkaldte »A/R-kartelkonfiguration«, hvor de japanske og koreanske producenter afholdt sig fra at konkurrere om kontrakter i Europa, mens de europæiske producenter holdt sig væk fra Japan og Korea. Desuden fordelte karteldeltagerne kontrakterne i størsteparten af den øvrige del af verden mellem sig, i visse perioder på basis af deciderede kvoter. |
| --- | --- | --- |

8)

Kartellet havde to hovedkonstellationer:

a)

For det første den såkaldte »A/R-kartelkonfiguration«, hvor de japanske og koreanske producenter afholdt sig fra at konkurrere om kontrakter i Europa, mens de europæiske producenter holdt sig væk fra Japan og Korea. Desuden fordelte karteldeltagerne kontrakterne i størsteparten af den øvrige del af verden mellem sig, i visse perioder på basis af deciderede kvoter.

| b) | For det andet den såkaldte »europæiske kartelkonfiguration«, hvor de europæiske producenter fordelte områder og kunder i Europa mellem sig. |
| --- | --- |

b)

For det andet den såkaldte »europæiske kartelkonfiguration«, hvor de europæiske producenter fordelte områder og kunder i Europa mellem sig.

| 9) | For at sikre, at kartelaftalerne blev overholdt, var der regelmæssige møder samt kontakter via mail, telefon eller fax mellem de førende producenter. |
| --- | --- |

9)

For at sikre, at kartelaftalerne blev overholdt, var der regelmæssige møder samt kontakter via mail, telefon eller fax mellem de førende producenter.

2.4.   Afgørelsens adressater og overtrædelsens varighed

| 10) | Følgende juridiske personer blev i de anførte perioder holdt ansvarlige for en samlet og vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 101 og EØS-aftalens artikel 53 inden for højspændings-elkabler:
  a)   ABB AB: fra 1. april 2000 til 17. oktober 2008
  b)   ABB Ltd (som ABB AB's moderselskab): fra 1. april 2000 til 17. oktober 2008
  c)   Brugg Kabel AG: fra 14. december 2001 til 16. november 2006
  d)   Kabelwerke Brugg AG Holding (Brugg Kabel AG's moderselskab): fra 14. december 2001 til 16. november 2006
  e)   Nexans France SAS: fra 13. november 2000 til 28. januar 2009
  f)   Nexans SA (Nexans France SAS's moderselskab): fra 12. juni 2001 til 28. januar 2009
  g)   nkt cables GmbH: fra 3. juli 2002 til 17. februar 2006
  h)   NKT Holding A/S (nkt cables GmbH's moderselskab): fra 3. juli 2002 til 17. februar 2006
  i)   Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.: fra 18. februar 1999 til 28. januar 2009
  j)   Pirelli & C. S.p.A.(Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.'s moderselskab): fra 18. februar 1999 til 28. juli 2005
  k)   Pirelli & C. S.p.A.(Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.'s moderselskab): fra 29. juli 2005 til 28. januar 2009
  l)   The Goldman Sachs Group, Inc. (Prysmian S.p.A.'s moderselskab): fra 29. juli 2005 til 28. januar 2009
  m)   Safran SA (tidligere Sagem SA): fra 12. november 2001 til 29. november 2005
  n)   Silec Cable, SAS: fra 30. november 2005 til 16. november 2006
  o)   Safran SA (som Silec Cable, SAS' moderselskab): fra 30. november 2005 til 21. december 2005
  p)   General Cable Corporation (som Cable, SAS's moderselskab): fra 22. december 2005 til 16. november 2006
  q)   Sumitomo Electric Industries, Ltd.: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 10. april 2008 (joint venture-perioden)
  r)   Hitachi Metals, Ltd.: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 10. april 2008 (joint venture-perioden)
  s)   J-Power Systems Corporation: fra 1. oktober 2001 til 10. april 2008
  t)   Furukawa Electric Co. Ltd.: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)
  u)   Fujikura Ltd: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)
  v)   VISCAS Corporation: fra 1. oktober 2001 til 28. januar 2009
  w)   SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD.: fra 5. september 2001 til 30. juni 2002 (for denne periode holdes SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD ikke ansvarlig for den europæiske konfiguration) og fra 1. juli 2002 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)
  x)   Mitsubishi Cable Industries, Ltd.: fra 5. september 2001 til 30. juni 2002 (for denne periode holdes Mitsubishi Cable Industries, Ltd ikke ansvarlig for den europæiske konfiguration) og fra 1. juli 2002 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)
  y)   EXSYM Corporation: fra 1. juli 2002 til 28. januar 2009
  z)   LS Cable & System Ltd.: fra 15. november 2002 til 26. august 2005 LS Cable & System Ltd holdes ikke ansvarlig for overtrædelsen inden for undervandskabler til særlig høj spænding
  æ)   Taihan Electric Wire Co., Ltd.: fra 15. november 2002 til 26. august 2005 Taihan Electric Wire Co., Ltd. holdes ikke ansvarlig for overtrædelsen inden for undervandskabler til særlig høj spænding |
| --- | --- |

10)

Følgende juridiske personer blev i de anførte perioder holdt ansvarlige for en samlet og vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 101 og EØS-aftalens artikel 53 inden for højspændings-elkabler:

a)   ABB AB: fra 1. april 2000 til 17. oktober 2008

b)   ABB Ltd (som ABB AB's moderselskab): fra 1. april 2000 til 17. oktober 2008

c)   Brugg Kabel AG: fra 14. december 2001 til 16. november 2006

d)   Kabelwerke Brugg AG Holding (Brugg Kabel AG's moderselskab): fra 14. december 2001 til 16. november 2006

e)   Nexans France SAS: fra 13. november 2000 til 28. januar 2009

f)   Nexans SA (Nexans France SAS's moderselskab): fra 12. juni 2001 til 28. januar 2009

g)   nkt cables GmbH: fra 3. juli 2002 til 17. februar 2006

h)   NKT Holding A/S (nkt cables GmbH's moderselskab): fra 3. juli 2002 til 17. februar 2006

i)   Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.: fra 18. februar 1999 til 28. januar 2009

j)   Pirelli & C. S.p.A.(Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.'s moderselskab): fra 18. februar 1999 til 28. juli 2005

k)   Pirelli & C. S.p.A.(Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.'s moderselskab): fra 29. juli 2005 til 28. januar 2009

l)   The Goldman Sachs Group, Inc. (Prysmian S.p.A.'s moderselskab): fra 29. juli 2005 til 28. januar 2009

m)   Safran SA (tidligere Sagem SA): fra 12. november 2001 til 29. november 2005

n)   Silec Cable, SAS: fra 30. november 2005 til 16. november 2006

o)   Safran SA (som Silec Cable, SAS' moderselskab): fra 30. november 2005 til 21. december 2005

p)   General Cable Corporation (som Cable, SAS's moderselskab): fra 22. december 2005 til 16. november 2006

q)   Sumitomo Electric Industries, Ltd.: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 10. april 2008 (joint venture-perioden)

r)   Hitachi Metals, Ltd.: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 10. april 2008 (joint venture-perioden)

s)   J-Power Systems Corporation: fra 1. oktober 2001 til 10. april 2008

t)   Furukawa Electric Co. Ltd.: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)

u)   Fujikura Ltd: fra 18. februar 1999 til 30. september 2001 og fra 1. oktober 2001 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)

v)   VISCAS Corporation: fra 1. oktober 2001 til 28. januar 2009

w)   SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD.: fra 5. september 2001 til 30. juni 2002 (for denne periode holdes SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD ikke ansvarlig for den europæiske konfiguration) og fra 1. juli 2002 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)

x)   Mitsubishi Cable Industries, Ltd.: fra 5. september 2001 til 30. juni 2002 (for denne periode holdes Mitsubishi Cable Industries, Ltd ikke ansvarlig for den europæiske konfiguration) og fra 1. juli 2002 til 28. januar 2009 (joint venture-perioden)

y)   EXSYM Corporation: fra 1. juli 2002 til 28. januar 2009

z)   LS Cable & System Ltd.: fra 15. november 2002 til 26. august 2005 LS Cable & System Ltd holdes ikke ansvarlig for overtrædelsen inden for undervandskabler til særlig høj spænding

æ)   Taihan Electric Wire Co., Ltd.: fra 15. november 2002 til 26. august 2005 Taihan Electric Wire Co., Ltd. holdes ikke ansvarlig for overtrædelsen inden for undervandskabler til særlig høj spænding

2.5.   Sanktioner

| 11) | Ved denne afgørelse blev der pålagt bøder efter bøderetningslinjerne fra 2006 (2) og samarbejdsmeddelelsen fra 2006 (3). |
| --- | --- |

11)

Ved denne afgørelse blev der pålagt bøder efter bøderetningslinjerne fra 2006 (2) og samarbejdsmeddelelsen fra 2006 (3).

2.5.1.   Bødernes grundbeløb

| 12) | Af en række grunde, der forklares nærmere i afgørelsen, var det omsætningen i 2004, der blev lagt til grund ved beregningen af den relevante værdi af salget af de i afsnit 2.1. beskrevne produkter. |
| --- | --- |

12)

Af en række grunde, der forklares nærmere i afgørelsen, var det omsætningen i 2004, der blev lagt til grund ved beregningen af den relevante værdi af salget af de i afsnit 2.1. beskrevne produkter.

| 13) | Eftersom nogle af virksomhedernes EØS-omsætning ikke gav det rette billede af deres andel i overtrædelsen, fulgte Kommissionen reglerne i punkt 18 i bøderetningslinjerne og beregnede hver virksomheds andel af det samlede salg inden for EØS af de produkter, der var berørt af overtrædelsen, på basis af dens andel af det samlede salg i hele verden undtagen USA. Der blev set bort fra salget i USA, eftersom det var det eneste geografiske område, for hvilket Kommissionen havde klare beviser for, at det ikke var omfattet af det næsten globale kartel. |
| --- | --- |

13)

Eftersom nogle af virksomhedernes EØS-omsætning ikke gav det rette billede af deres andel i overtrædelsen, fulgte Kommissionen reglerne i punkt 18 i bøderetningslinjerne og beregnede hver virksomheds andel af det samlede salg inden for EØS af de produkter, der var berørt af overtrædelsen, på basis af dens andel af det samlede salg i hele verden undtagen USA. Der blev set bort fra salget i USA, eftersom det var det eneste geografiske område, for hvilket Kommissionen havde klare beviser for, at det ikke var omfattet af det næsten globale kartel.

| 14) | Joint venture-moderselskaberne blev holdt ansvarlige for deres direkte deltagelse i kartellet forud for oprettelsen af joint venture-virksomhederne og for deres fortsatte deltagelse via deres respektive joint ventures efter disses oprettelse. For at afspejle hvert af disse moderselskabers økonomiske styrke og andel af overtrædelsen i perioden forud for oprettelsen af deres joint ventures blev den omsætning, der blev beregnet for det pågældende joint venture, delt mellem moderselskaberne i forhold til hvert af moderselskabernes eget salg i det fulde regnskabsår forud for stiftelsen af deres joint venture. |
| --- | --- |

14)

Joint venture-moderselskaberne blev holdt ansvarlige for deres direkte deltagelse i kartellet forud for oprettelsen af joint venture-virksomhederne og for deres fortsatte deltagelse via deres respektive joint ventures efter disses oprettelse. For at afspejle hvert af disse moderselskabers økonomiske styrke og andel af overtrædelsen i perioden forud for oprettelsen af deres joint ventures blev den omsætning, der blev beregnet for det pågældende joint venture, delt mellem moderselskaberne i forhold til hvert af moderselskabernes eget salg i det fulde regnskabsår forud for stiftelsen af deres joint venture.

| 15) | Under hensyn til overtrædelsernes karakter og geografiske rækkevidde samt producenternes samlede markedsandel blev procentsatsen for det variable bødeelement og tillægsbeløbet (det såkaldte »entry fee«) sat til 17 % af Sumitomos, Hitachis, JPS, Furukawas, Fujikuras, VISCAS', Showas, Mitsubishis, EXSYMs, LS Cables, Taihans og de solidarisk medhæftende virksomheders omsætning. For Nexans, Prysmian, ABB, Brugg, Sagem/Silec, nkt og de solidarisk medhæftende virksomheder blev denne procentsats sat til 19 %. |
| --- | --- |

15)

Under hensyn til overtrædelsernes karakter og geografiske rækkevidde samt producenternes samlede markedsandel blev procentsatsen for det variable bødeelement og tillægsbeløbet (det såkaldte »entry fee«) sat til 17 % af Sumitomos, Hitachis, JPS, Furukawas, Fujikuras, VISCAS', Showas, Mitsubishis, EXSYMs, LS Cables, Taihans og de solidarisk medhæftende virksomheders omsætning. For Nexans, Prysmian, ABB, Brugg, Sagem/Silec, nkt og de solidarisk medhæftende virksomheder blev denne procentsats sat til 19 %.

| 16) | For hver af virksomhederne blev grundbeløbet ganget med varigheden af deres deltagelse i overtrædelsen, dvs. antal år og hele måneder, hvilket resulterede i følgende varighedsmultiplikatorer:

  ABB AB, ABB Ltd— 8,5
  Brugg Kabel AG, Kabelwerke Brugg AG Holding— 4,91
  Nexans France SAS— 8,16
  Nexans SA— 7,58
  nkt cables GmbH, NKT Holding A/S— 3,58
  Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.— 9,91
  Pirelli & C. S.p.A.— 6,41
  Prysmian S.p.A.— 3,5
  The Goldman Sachs Group, Inc.— 3,5
  Nexans SA— 4

  Nexans France SAS— 0,91
  Safran SA (moderselskab)— 0,057
  Nexans France SAS— 0,853
  Sumitomo Electric Industries, Ltd., for tiden før joint venturet— 2,58
  Hitachi Metals, Ltd., for tiden før joint venturet— 2,58
  J-Power Systems Corporation, Sumitomo Electric Industries, Ltd., Hitachi Cable Ltd.— 6,5
  Furukawa Electric Co. Ltd., for tiden før joint venturet— 2,58
  Fujikura Ltd., for tiden før joint venturet— 2,58
  VISCAS Corporation, Furukawa Electric Co. Ltd., Fujikura Ltd.— 7,25
  SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD., for tiden før joint venturet— 0,75
  Mitsubishi Cable Industries, Ltd., for tiden før joint venturet— 0,75
  EXSYM Corporation, SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD., Mitsubishi Cable Industries, Ltd.— 6,5
  LS Cable & System Ltd.— 2,75
  Taihan Electric Wire Co., Ltd— 2,75. |
| --- | --- |

16)

For hver af virksomhederne blev grundbeløbet ganget med varigheden af deres deltagelse i overtrædelsen, dvs. antal år og hele måneder, hvilket resulterede i følgende varighedsmultiplikatorer:

ABB AB, ABB Ltd—

Brugg Kabel AG, Kabelwerke Brugg AG Holding—

Nexans France SAS—

Nexans SA—

nkt cables GmbH, NKT Holding A/S—

Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l.—

Pirelli & C. S.p.A.—

Prysmian S.p.A.—

The Goldman Sachs Group, Inc.—

Nexans SA— 4

Nexans France SAS—

Safran SA (moderselskab)—

Nexans France SAS—

Sumitomo Electric Industries, Ltd., for tiden før joint venturet—

Hitachi Metals, Ltd., for tiden før joint venturet—

J-Power Systems Corporation, Sumitomo Electric Industries, Ltd., Hitachi Cable Ltd.—

Furukawa Electric Co. Ltd., for tiden før joint venturet—

Fujikura Ltd., for tiden før joint venturet—

VISCAS Corporation, Furukawa Electric Co. Ltd., Fujikura Ltd.—

SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD., for tiden før joint venturet—

Mitsubishi Cable Industries, Ltd., for tiden før joint venturet—

EXSYM Corporation, SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD., Mitsubishi Cable Industries, Ltd.—

LS Cable & System Ltd.—

Taihan Electric Wire Co., Ltd— 2,75.

2.5.2.   Justering af grundbeløbet

| 17) | Den 24. januar 2007 blev ABB Ltd fundet skyldig i en overtrædelse af traktatens artikel 101 i Kommissionens beslutning i sag COMP/F/38.899 — Gasisolerede koblingsanlæg. Grundbøden til ABB og ABB Ltd blev derfor forhøjet med 50 %. |
| --- | --- |

17)

Den 24. januar 2007 blev ABB Ltd fundet skyldig i en overtrædelse af traktatens artikel 101 i Kommissionens beslutning i sag COMP/F/38.899 — Gasisolerede koblingsanlæg. Grundbøden til ABB og ABB Ltd blev derfor forhøjet med 50 %.

| 18) | Nexans, Pirelli/Prysmian, JPS, Sumitomo, Hitachi, Furukawa, Fujikura og VISCAS blev anset for at udgøre kernen i kartellet. For disse virksomheder blev der ikke fundet nogen formildende omstændigheder. |
| --- | --- |

18)

Nexans, Pirelli/Prysmian, JPS, Sumitomo, Hitachi, Furukawa, Fujikura og VISCAS blev anset for at udgøre kernen i kartellet. For disse virksomheder blev der ikke fundet nogen formildende omstændigheder.

| 19) | Da det af sagsakterne fremgik, at ABB, EXSYM, Sagem/Safran/Silec og Brugg adskilte sig fra kernegruppen, hvad angår deres rolle i kartellet, fik de nedsat bøden med 5 % på grund af deres væsentligt begrænsede deltagelse i overtrædelsen. |
| --- | --- |

19)

Da det af sagsakterne fremgik, at ABB, EXSYM, Sagem/Safran/Silec og Brugg adskilte sig fra kernegruppen, hvad angår deres rolle i kartellet, fik de nedsat bøden med 5 % på grund af deres væsentligt begrænsede deltagelse i overtrædelsen.

| 20) | Da det af sagsakterne fremgik, at Mitsubishi and Showa (før etableringen af EXSYM), LS Cable, Taihan and nkt måtte antages at have spillet en underordnet rolle i kartellet, fik de bøden nedsat med 10 % på grund af deres væsentligt begrænsede deltagelse i kartellet. |
| --- | --- |

20)

Da det af sagsakterne fremgik, at Mitsubishi and Showa (før etableringen af EXSYM), LS Cable, Taihan and nkt måtte antages at have spillet en underordnet rolle i kartellet, fik de bøden nedsat med 10 % på grund af deres væsentligt begrænsede deltagelse i kartellet.

| 21) | Desuden fik Mitsubishi and Showa (før etableringen af EXSYM), LS Cable og Taihan nedsat deres bøde med yderligere 1 % på grund af manglende viden om og ansvar for dele af den samlede og vedvarende overtrædelse. |
| --- | --- |

21)

Desuden fik Mitsubishi and Showa (før etableringen af EXSYM), LS Cable og Taihan nedsat deres bøde med yderligere 1 % på grund af manglende viden om og ansvar for dele af den samlede og vedvarende overtrædelse.

| 22) | Mitsubishi fik nedsat sin bøden for virksomhedens egen deltagelse i kartellet med 3 % på grund af det effektive samarbejde, virksomheden havde ydet uden for samarbejdsmeddelelsens rammer. |
| --- | --- |

22)

Mitsubishi fik nedsat sin bøden for virksomhedens egen deltagelse i kartellet med 3 % på grund af det effektive samarbejde, virksomheden havde ydet uden for samarbejdsmeddelelsens rammer.

2.5.3.   Omsætningsgrænsen på 10 %

| 23) | De endelige bødebeløb for hver virksomhed (før anvendelse af samarbejdsmeddelelsen fra 2006) ligger under 10 % af alle virksomhedernes verdensomsætning. |
| --- | --- |

23)

De endelige bødebeløb for hver virksomhed (før anvendelse af samarbejdsmeddelelsen fra 2006) ligger under 10 % af alle virksomhedernes verdensomsætning.

2.5.4.   Anvendelse af samarbejdsmeddelelsen fra 2006: bødenedsættelser

| 24) | ABB var den første, der ved at give oplysninger og udlevere bevismateriale opfyldte betingelserne i punkt 8(a) i samarbejdsmeddelelsen fra 2006. ABB's bøde blev nedsat med 100 %. |
| --- | --- |

24)

ABB var den første, der ved at give oplysninger og udlevere bevismateriale opfyldte betingelserne i punkt 8(a) i samarbejdsmeddelelsen fra 2006. ABB's bøde blev nedsat med 100 %.

| 25) | Det var alene på basis af bevismateriale fra JPS, Sumitomo and Hitachi, at Kommissionen var i stand til at føre yderligere bevis for kartellets eksistens fra 18. februar 1999 til 1. marts 2001. I overensstemmelse med punkt 26 i samarbejdsmeddelelsen blev der derfor ved beregning af JPS', Sumitomos og Hitachis bøde set bort fra dette tidsrum. |
| --- | --- |

25)

Det var alene på basis af bevismateriale fra JPS, Sumitomo and Hitachi, at Kommissionen var i stand til at føre yderligere bevis for kartellets eksistens fra 18. februar 1999 til 1. marts 2001. I overensstemmelse med punkt 26 i samarbejdsmeddelelsen blev der derfor ved beregning af JPS', Sumitomos og Hitachis bøde set bort fra dette tidsrum.

| 26) | For den resterende periode af deres deltagelse i kartellet fik JPS, Sumitomo og Hitachi nedsat deres bøder med 45 %. |
| --- | --- |

26)

For den resterende periode af deres deltagelse i kartellet fik JPS, Sumitomo og Hitachi nedsat deres bøder med 45 %.

| 27) | Kommissionen drog den konklusion, at Mitsubishi ikke opfyldte betingelserne for bødenedsættelse. |
| --- | --- |

27)

Kommissionen drog den konklusion, at Mitsubishi ikke opfyldte betingelserne for bødenedsættelse.

2.5.5.   Manglende betalingsevne

| 28) | En virksomhed påberåbte sig manglende betalingsevne under henvisning til punkt 35 i bøderetningslinjerne fra 2006. Kommissionen undersøgte denne påstand og foretog en grundig analyse af virksomhedens finansielle situation og specifikke sociale og økonomiske kontekst. Denne analyse førte til, at Kommissionen afviste påstanden. |
| --- | --- |

28)

En virksomhed påberåbte sig manglende betalingsevne under henvisning til punkt 35 i bøderetningslinjerne fra 2006. Kommissionen undersøgte denne påstand og foretog en grundig analyse af virksomhedens finansielle situation og specifikke sociale og økonomiske kontekst. Denne analyse førte til, at Kommissionen afviste påstanden.

3.   AFGØRELSENS BØDEPÅLÆG

| 29) | For den samlede og vedvarende overtrædelse inden for elkabler blev der pålagt følgende bøder:

  ABB AB og ABB Ltd in solidum: 0 EUR

  Brugg Kabel AG og Kabelwerke Brugg AG Holding in solidum: 8 490 000 EUR

  Nexans France SAS og Nexans SA in solidum: 65 767 000 EUR

  Nexans France SAS: 4 903 000 EUR

  nkt cables GmbH og NKT Holding A/S in solidum: 3 887 000 EUR

  Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l, Prysmian S.p.A. og The Goldman Sachs Group, Inc., in solidum: 37 303 000 EUR

  Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l. og Pirelli & C. S.p.A. in solidum: 67 310 000 EUR

  Safran SA: 8 567 000 EUR

  Silec Cable, SAS og General Cable Corporation in solidum: 1 852 500 EUR

  Silec Cable, SAS og Safran SA in solidum: EUR 123 500

  Sumitomo Electric Industries, Ltd.: 2 630 000 EUR

  Hitachi Metals, Ltd.: 2 346 000 EUR

  J-Power Systems Corporation, Sumitomo Electric Industries, Ltd. og Hitachi Metals, Ltd. in solidum: 20 741 000 EUR

  Furukawa Electric Co. Ltd.: 8 858 000 EUR

  Fujikura Ltd.: 8 152 000 EUR

  VISCAS Corporation, Furukawa Electric Co. Ltd. og Fujikura Ltd. in solidum: 34 992 000 EUR

  SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD.: EUR 844 000

  Mitsubishi Cable Industries, Ltd.: EUR 750 000

  EXSYM Corporation, SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD. og Mitsubishi Cable Industries, Ltd. in solidum: 6 551 000 EUR

  LS Cable & System Ltd.: 11 349 000 EUR

  Taihan Electric Wire Co., Ltd.: 6 223 000 EUR |
| --- | --- |

29)

For den samlede og vedvarende overtrædelse inden for elkabler blev der pålagt følgende bøder:

ABB AB og ABB Ltd in solidum: 0 EUR

Brugg Kabel AG og Kabelwerke Brugg AG Holding in solidum: 8 490 000 EUR

Nexans France SAS og Nexans SA in solidum: 65 767 000 EUR

Nexans France SAS: 4 903 000 EUR

nkt cables GmbH og NKT Holding A/S in solidum: 3 887 000 EUR

Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l, Prysmian S.p.A. og The Goldman Sachs Group, Inc., in solidum: 37 303 000 EUR

Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l. og Pirelli & C. S.p.A. in solidum: 67 310 000 EUR

Safran SA: 8 567 000 EUR

Silec Cable, SAS og General Cable Corporation in solidum: 1 852 500 EUR

Silec Cable, SAS og Safran SA in solidum: EUR 123 500

Sumitomo Electric Industries, Ltd.: 2 630 000 EUR

Hitachi Metals, Ltd.: 2 346 000 EUR

J-Power Systems Corporation, Sumitomo Electric Industries, Ltd. og Hitachi Metals, Ltd. in solidum: 20 741 000 EUR

Furukawa Electric Co. Ltd.: 8 858 000 EUR

Fujikura Ltd.: 8 152 000 EUR

VISCAS Corporation, Furukawa Electric Co. Ltd. og Fujikura Ltd. in solidum: 34 992 000 EUR

SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD.: EUR 844 000

Mitsubishi Cable Industries, Ltd.: EUR 750 000

EXSYM Corporation, SWCC SHOWA HOLDINGS CO., LTD. og Mitsubishi Cable Industries, Ltd. in solidum: 6 551 000 EUR

LS Cable & System Ltd.: 11 349 000 EUR

Taihan Electric Wire Co., Ltd.: 6 223 000 EUR

---

(1)  EUT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT C 210 af 1.9.2006, s. 2.

(3)  EUT C 298 af 8.12.2006, s. 17.

---

Revisionsretten

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/16

---

Særberetning nr. 10/2014 »Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur«

2014/C 319/07

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2014, »Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur«, er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu

Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave ved henvendelse til:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| Publications (PUB) |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. +352 4398-1 |
| E-mail: eca-info@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

Publications (PUB)

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-mail: eca-info@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU Bookshop.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/17

---

Indkaldelse af ansøgninger med henblik på udvælgelse af eksperter, der udnævnes i deres personlige egenskab

2014/C 319/08

1.   Baggrund

Ved afgørelse (1) af 7. december 2011 har generaldirektøren nedsat en ekspertgruppe vedrørende landbrugsmarkeder, navnlig aspekter, der hører ind under forordningen om fusionsmarkedsordningen (E02730), med en undergruppe vedrørende olivenolie, i det følgende benævnt »gruppen«.

Gruppen har til opgave at bistå Kommissionen med at:

| a) | forberede lovgivning og udforme politikken vedrørende de kemiske aspekter og standardisering af olivenolie |
| --- | --- |

a)

forberede lovgivning og udforme politikken vedrørende de kemiske aspekter og standardisering af olivenolie

| b) | styrke overvågningen af, at de kemiske og organoleptiske krav til olivenolie samt kravene vedrørende ægthed overholdes |
| --- | --- |

b)

styrke overvågningen af, at de kemiske og organoleptiske krav til olivenolie samt kravene vedrørende ægthed overholdes

| c) | sørge for koordinering med medlemsstaterne og udveksling af synspunkter. |
| --- | --- |

c)

sørge for koordinering med medlemsstaterne og udveksling af synspunkter.

Gruppen består af repræsentanter for de nationale forvaltninger og eksperter, der udnævnes af Kommissionen i deres personlige egenskab.

Kommissionen indkalder derfor ansøgninger med henblik på at udnævne medlemmerne af gruppen i deres personlige egenskab og opstille en reserveliste.

2.   Gruppens karakteristika

2.1.   Sammensætning

Ud over repræsentanterne for de nationale administrationer bør gruppen bestå af ti videnskabsfolk og andre eksperter med kompetencer inden for de kemiske aspekter af olivenolie. Disse medlemmer udnævnes af Kommissionen i deres personlige egenskab og skal yde Kommissionen uafhængig og højt kvalificeret teknisk rådgivning.

Gruppens sammensætning skal afspejle en passende balance med hensyn til ekspertise, køn og geografisk oprindelse.

Kommissionen vil desuden opstille en reserveliste over personer, der ikke har kunnet udnævnes som permanente medlemmer, selv om disse under udvælgelsesproceduren blev anset for egnede som medlemmer af gruppen. Der vil højst blive udvalgt fem eksperter til denne liste.

Reservelisten anvendes til udpegelse af afløsere for medlemmer af gruppen.

2.2.   Mandatperiode

Gruppens medlemmer udnævnes for en femårsperiode med mulighed for forlængelse. De varetager deres hverv, indtil deres mandatperiode udløber.

Gruppens sammensætning og reservelisten vil kunne tages op til fornyet overvejelse hvert femte år.

2.3.   Uafhængighed og fortrolighed

Gruppens medlemmer rådgiver Kommissionen uafhængigt af enhver påvirkning udefra og skal overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger, som følger af traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil, samt Kommissionens sikkerhedsforskrifter vedrørende beskyttelse af EU's klassificerede oplysninger i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (2).

Medlemmerne forpligter sig til at handle uafhængigt og ud fra almene samfundshensyn. De er forpligtet til på hvert møde at tilkendegive eventuelle særinteresser, som vil kunne anses for at anfægte deres uafhængighed, i forhold til punkterne på dagsordenen.

2.4.   Gennemsigtighed

Navnene på de personligt udnævnte medlemmer vil blive offentliggjort i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder.

Personoplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3).

2.5.   Mødedeltagelse

Ansøgerne skal være parat til at deltage i møder regelmæssigt og bidrage aktivt til drøftelserne i grupperne, undersøge og udarbejde dokumenter og fungere som referent på ad hoc-basis.

Gruppens møder afholdes sædvanligvis på et af Kommissionens tjenestesteder i henhold til de procedurer og den tidsplan, som Kommissionen fastlægger.

Parallelt med de fysiske møder kan der dog nedsættes elektroniske arbejdsgrupper for at fremskynde arbejdet.

Deltagernes rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med gruppens aktiviteter refunderes af Kommissionen i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser inden for rammerne af det årsbudget, som er tildelt af den ansvarlige tjenestegren i Kommissionen.

Medlemmerne modtager intet vederlag for deres arbejde.

De fleste arbejdsdokumenter foreligger på engelsk, og møderne vil normalt blive afholdt med mulighed for tolkning til en række af de officielle EU-sprog.

Ansøgere skal gøre sig klart, at møderne almindeligvis indebærer forberedelse.

3.   Ansøgningsprocedure

Interesserede personer skal indgive deres ansøgning til Europa-Kommissionen.

For at komme i betragtning skal en ansøgning omfatte følgende dokumenter:

| 1. | En følgeskrivelse med angivelse af ansøgerens begrundelse for ansøgningen |
| --- | --- |

1.

En følgeskrivelse med angivelse af ansøgerens begrundelse for ansøgningen

| 2. | En udvælgelsesformular (jf. bilaget), hvor ansøgerne skal beskrive deres erhvervserfaring og ekspertise på baggrund af de kriterier, der er opregnet i denne indkaldelse. |
| --- | --- |

2.

En udvælgelsesformular (jf. bilaget), hvor ansøgerne skal beskrive deres erhvervserfaring og ekspertise på baggrund af de kriterier, der er opregnet i denne indkaldelse.

| 3. | Et curriculum vitae (CV), der bør være på højst tre sider, hvor ansøgerne skal fremlægge fuld dokumentation for deres erhvervserfaring og ekspertise. Alle CV’er skal indgives i det europæiske format:
  http://europass.cedefop.europa.eu/europass/home/vernav/Europass+Documents/Europass+CV.csp |
| --- | --- |

3.

Et curriculum vitae (CV), der bør være på højst tre sider, hvor ansøgerne skal fremlægge fuld dokumentation for deres erhvervserfaring og ekspertise. Alle CV’er skal indgives i det europæiske format:

http://europass.cedefop.europa.eu/europass/home/vernav/Europass+Documents/Europass+CV.csp

Ansøgningerne skal udfærdiges på engelsk eller fransk.

4.   Kravene

A.   Egnethedskriterier

| 1. | Uddannelse på universitetsniveau dokumenteret ved et eksamensbevis, som vedrører et komplet studieforløb på mindst tre år inden for kemi. |
| --- | --- |

1.

Uddannelse på universitetsniveau dokumenteret ved et eksamensbevis, som vedrører et komplet studieforløb på mindst tre år inden for kemi.

| 2. | Fra det tidspunkt, hvor det under punkt 1 ovenfor anførte bevis er udstedt, og til det tidspunkt, hvor ansøgningen indgives, skal der være gået en samlet periode på mindst fem år med teknisk og/eller videnskabelig erhvervserfaring inden for kemi. |
| --- | --- |

2.

Fra det tidspunkt, hvor det under punkt 1 ovenfor anførte bevis er udstedt, og til det tidspunkt, hvor ansøgningen indgives, skal der være gået en samlet periode på mindst fem år med teknisk og/eller videnskabelig erhvervserfaring inden for kemi.

| 3. | Et indgående kendskab til engelsk (4). |
| --- | --- |

3.

Et indgående kendskab til engelsk (4).

| 4. | Ansøgere skal være statsborgere i en EU-medlemsstat på tidspunktet for offentliggørelsen af indkaldelsen. |
| --- | --- |

4.

Ansøgere skal være statsborgere i en EU-medlemsstat på tidspunktet for offentliggørelsen af indkaldelsen.

| 5. | Ansøgere skal fremlægge al den dokumentation, der henvises til i afsnit 3 (Ansøgningsprocedure). |
| --- | --- |

5.

Ansøgere skal fremlægge al den dokumentation, der henvises til i afsnit 3 (Ansøgningsprocedure).

B.   Udvælgelseskriterier

Ved udvælgelsen på grundlag af kvalifikationer tages følgende kriterier i betragtning:

| — | Dokumenteret erfaring og ekspertise inden for kemi, navnlig vedrørende olivenolie |
| --- | --- |

—

Dokumenteret erfaring og ekspertise inden for kemi, navnlig vedrørende olivenolie

| — | Erfaring med lovgivningsarbejde, politik og standardisering vedrørende de kemiske aspekter af olivenolie |
| --- | --- |

—

Erfaring med lovgivningsarbejde, politik og standardisering vedrørende de kemiske aspekter af olivenolie

| — | Erhvervserfaring i den myndighed/organisation, som ansøgeren arbejder for, og varigheden af denne erfaring |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring i den myndighed/organisation, som ansøgeren arbejder for, og varigheden af denne erfaring

| — | Erhvervserfaring fra andre myndigheder/organisationer, som ansøgeren tidligere har arbejdet hos |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring fra andre myndigheder/organisationer, som ansøgeren tidligere har arbejdet hos

| — | Erhvervserfaring med almindelige kemiske laboratorieteknikker, herunder massespektroskopi, kromatografisk separation og analyseteknikker (GC, HPLC med forskellige detektorer, GC-MS, HPLC-MS osv.) |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring med almindelige kemiske laboratorieteknikker, herunder massespektroskopi, kromatografisk separation og analyseteknikker (GC, HPLC med forskellige detektorer, GC-MS, HPLC-MS osv.)

| — | Erhvervserfaring med validering af analysemetoder og sammenlignende undersøgelse på tværs af laboratorier |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring med validering af analysemetoder og sammenlignende undersøgelse på tværs af laboratorier

| — | Specifikke projekter og/eller opgaver, som vedkommende har deltaget i på internationalt plan |
| --- | --- |

—

Specifikke projekter og/eller opgaver, som vedkommende har deltaget i på internationalt plan

| — | Opgaver, som ansøgeren har udført inden for det område, der er omfattet af denne indkaldelse (undervisning, deltagelse i ekspertgrupper, publikationer ...) |
| --- | --- |

—

Opgaver, som ansøgeren har udført inden for det område, der er omfattet af denne indkaldelse (undervisning, deltagelse i ekspertgrupper, publikationer ...)

| — | Forventede større faglige udfordringer på området olivenolie inden for den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

—

Forventede større faglige udfordringer på området olivenolie inden for den nærmeste fremtid.

Indsamling, forvaltning og offentliggørelse af personoplysninger finder sted i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

5.   Udvælgelsesprocedure

Udvælgelsesproceduren består af fire faser:

| 1. | kontrol af opfyldelsen af adgangs- og egnethedskriterier |
| --- | --- |

1.

kontrol af opfyldelsen af adgangs- og egnethedskriterier

| 2. | bedømmelse af ansøgninger på baggrund af udvælgelseskriterierne |
| --- | --- |

2.

bedømmelse af ansøgninger på baggrund af udvælgelseskriterierne

| 3. | opstilling af liste over de bedst egnede ansøgere |
| --- | --- |

3.

opstilling af liste over de bedst egnede ansøgere

| 4. | udpegelse af gruppens medlemmer og opstilling af reservelisten. |
| --- | --- |

4.

udpegelse af gruppens medlemmer og opstilling af reservelisten.

6.   Indgivelse af ansøgning og ansøgningsfrist

Ansøgninger skal indgives senest den 31. oktober 2014 kl. 17:00 lokal tid i Bruxelles:

| — | med anbefalet post (poststemplets dato er afgørende) til følgende adresse:

  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter |
| Kontor C.2 — vin, spiritus og gartneriprodukter samt specialafgrøder |
| Rue de la Loi/Wetstraat 130, 7/66 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

—

med anbefalet post (poststemplets dato er afgørende) til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Kontor C.2 — vin, spiritus og gartneriprodukter samt specialafgrøder

Rue de la Loi/Wetstraat 130, 7/66

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

eller

| — | pr. e-mail, hvor datoen for e-mailen anses som afsendelsesdatoen. Ansøgninger pr. e-mail sendes til følgende adresse: agri-c2@ec.europa.eu |
| --- | --- |

—

pr. e-mail, hvor datoen for e-mailen anses som afsendelsesdatoen. Ansøgninger pr. e-mail sendes til følgende adresse: agri-c2@ec.europa.eu

Kuverten mærkes med følgende påskrift, eller emnet for e-mailen anføres som: »Sub group olive oil — call for applications«.

Kommissionen forbeholder sig ret til at se bort fra ansøgninger, der modtages efter ovennævnte dato.

Ansøgninger, der afleveres personligt, vil ikke blive taget i betragtning.

Yderligere oplysninger kan indhentes ved at kontakte den administrative mailboks:

agri-c2@ec.europa.eu

7.   Udnævnelse af medlemmer

Alle ansøgere, som indgiver ansøgning inden for rammerne af denne indkaldelse af ansøgninger, vil blive underrettet om resultatet af udvælgelsesprocessen.

---

(1)  Ares (2011) 1319969 af 7.12.2011.

(2)  Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1).

(3)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(4)  »Indgående kendskab« skal forstås som svarende til niveau B2 eller derover (dvs. niveau C1 og C2) som beskrevet i Europarådets referencedokument om den europæiske sprogmappe (»Common European Framework of Reference: Learning, Teaching, and Assessment«). Yderligere oplysninger findes her: http://www.coe.int/t/dg4/linguistic/Source/Framework_en.pdf

---

BILAG

Udvælgelsesformular (1)

| Udvælgelseskriterier | Udfyldes af ansøgeren (2) |
| --- | --- |
| Dokumenteret erfaring og ekspertise inden for kemi, navnlig vedrørende olivenolie | |
| Erfaring med lovgivningsarbejde, politik og standardisering vedrørende de kemiske aspekter af olivenolie | |
| Erhvervserfaring i den myndighed/organisation, som ansøgeren arbejder for, og varigheden af denne erfaring | |
| Erhvervserfaring fra andre myndigheder/organisationer, som ansøgeren tidligere har arbejdet hos | |
| Erhvervserfaring med almindelige kemiske laboratorieteknikker, herunder massespektroskopi, kromatografisk separation og analyseteknikker (GC, HPLC med forskellige detektorer, GC-MS, HPLC-MS osv.) | |
| Erhvervserfaring med validering af analysemetoder og sammenlignende undersøgelse på tværs af laboratorier | |
| Specifikke projekter og/eller opgaver, som vedkommende har deltaget i på internationalt plan | |
| Opgaver, som ansøgeren har udført inden for det område, der er omfattet af denne indkaldelse (undervisning, deltagelse i ekspertgrupper, publikationer ...). | |
| Forventede større faglige udfordringer på området olivenolie inden for den nærmeste fremtid | |

Udvælgelseskriterier

Udfyldes af ansøgeren (2)

Dokumenteret erfaring og ekspertise inden for kemi, navnlig vedrørende olivenolie

Erfaring med lovgivningsarbejde, politik og standardisering vedrørende de kemiske aspekter af olivenolie

Erhvervserfaring i den myndighed/organisation, som ansøgeren arbejder for, og varigheden af denne erfaring

Erhvervserfaring fra andre myndigheder/organisationer, som ansøgeren tidligere har arbejdet hos

Erhvervserfaring med almindelige kemiske laboratorieteknikker, herunder massespektroskopi, kromatografisk separation og analyseteknikker (GC, HPLC med forskellige detektorer, GC-MS, HPLC-MS osv.)

Erhvervserfaring med validering af analysemetoder og sammenlignende undersøgelse på tværs af laboratorier

Specifikke projekter og/eller opgaver, som vedkommende har deltaget i på internationalt plan

Opgaver, som ansøgeren har udført inden for det område, der er omfattet af denne indkaldelse (undervisning, deltagelse i ekspertgrupper, publikationer ...).

Forventede større faglige udfordringer på området olivenolie inden for den nærmeste fremtid

Titel: ...

Efternavn: ...

Dato: ...

Underskrift: ...

---

(1)  Denne formular skal udfyldes, underskrives og indsendes sammen med ansøgningen.

(2)  I denne kolonne bedes De anføre Deres erhvervserfaring inden for hvert punkt i kolonnen »Udvælgelseskriterier«.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/22

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.7392 — Advent International/Corialis)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2014/C 319/09

| 1. | Den 10. september 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Advent International Corporation (»Advent«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Corialis-koncernen (»Corialis«, Belgien), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 10. september 2014 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Advent International Corporation (»Advent«, USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Corialis-koncernen (»Corialis«, Belgien), jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:
  —   Advent: en global kapitalfond, der forvalter investeringer i mere end 70 lande i en lang række forskellige brancher og geografiske områder
  —   Corialis: tilbyder aluminiumsekstrudering og levering af aluminiumssystemer og –profiler til vinduer, døre, drivhuse og curtain walls til byggebranchen. |
| --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—   Advent: en global kapitalfond, der forvalter investeringer i mere end 70 lande i en lang række forskellige brancher og geografiske områder

—   Corialis: tilbyder aluminiumsekstrudering og levering af aluminiumssystemer og –profiler til vinduer, døre, drivhuse og curtain walls til byggebranchen.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Europa-Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7392 — Advent International/Corialis sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e‐mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

4.

Europa-Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer M.7392 — Advent International/Corialis sendes til Europa-Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e‐mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 17.9.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 319/23

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 319/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»OSSAU-IRATY«

EF-nr.: FR-PDO-0417-01096 – 15.2.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Type ændring(er)

—

—

—

—

3.   Ændring(er)

1.   Varebeskrivelse

Der er føjet præciseringer til beskrivelsen af osten: Osten er udelukkende fremstillet af uforarbejdet, ikke-standardiseret fåremælk, og den er saltet og modnet og har cylindrisk form.

De forskellige størrelser (formenes størrelse og ostenes vægt) er blevet præciseret.

Følgende bestemmelser er tilføjet:

»Ossau-Iraty« kan markedsføres som portionspakninger, såfremt hver portion har den skorpe, der er karakteristisk for oprindelsesbetegnelsen, og er mærket med de i pkt. 8 foreskrevne oplysninger.

Dette gør det lettere at skelne »Ossau-Iraty« fra andre faste oste, der er fremstillet i samme område, og som kan sælges uden mærkning.

2.   Elementer, der beviser, at produktet stammer fra det geografiske område

Elementer, der beviser, at produktet stammer fra det geografiske område

Der er tilføjet enkelte afsnit om ajourføring af registre og om identifikation samt om producenternes deklarationsforpligtelser. Disse bestemmelser præciserer de registreringer, der skal foretages, og producenternes forpligtelser i henseende til den beskyttede oprindelsesbetegnelse for at muliggøre sporbarheden.

Der er tilføjet et afsnit om identifikation af produktet:

»Hver ost skal identificeres. Dette sker ved at stemple ostene under formningen. Nedklassificerede oste får fjernet stemplet ved rivning.«

Identifikationen er et middel til at skelne produkter beregnet til BOB fra andre så tidligt som muligt i ostefremstillingsprocessen, før ostene påsættes etiketter.

3.   Produktionsmetode

Produktionsmetode

| — | Bestemmelserne om vedligeholdelse af foderarealer er blevet præciseret: »Tilladte organiske gødningsformer: kompost, husdyrgødning, gylle, husdyrajle, kompost tilført grønt affald, spildevandsslam og mejeriaffald. På bjerggræsgange må der kun spredes husdyrgødning fra dyr, der har gået i dyrefolde i bjergegne. Spredning af spildevandsslam må kun ske på følgende betingelser: øjeblikkelig nedgravning, latensperiode på mindst 8 uger efter spredning, opfølgende analyse pr. jordlod. Den årlige gennemsnitlige gødskning af engarealer med mineraler begrænses til 100 enheder kvælstof pr. hektar, 60 enheder fosfor og 100 enheder potaske pr. hektar.«
  Formålet med disse foranstaltninger er at begrænse intensiveringen og forhindre overdreven gødskning, som kunne true balancen i den naturlige flora i enge og bjerggræsgange og forurene vandløbene. Spredning af spildevandsslam accepteres på visse betingelser, idet dette materiale kan tilføre jorden uønskede stoffer, der risikerer at blive overført til afgrøderne. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne om vedligeholdelse af foderarealer er blevet præciseret: »Tilladte organiske gødningsformer: kompost, husdyrgødning, gylle, husdyrajle, kompost tilført grønt affald, spildevandsslam og mejeriaffald. På bjerggræsgange må der kun spredes husdyrgødning fra dyr, der har gået i dyrefolde i bjergegne. Spredning af spildevandsslam må kun ske på følgende betingelser: øjeblikkelig nedgravning, latensperiode på mindst 8 uger efter spredning, opfølgende analyse pr. jordlod. Den årlige gennemsnitlige gødskning af engarealer med mineraler begrænses til 100 enheder kvælstof pr. hektar, 60 enheder fosfor og 100 enheder potaske pr. hektar.«

Formålet med disse foranstaltninger er at begrænse intensiveringen og forhindre overdreven gødskning, som kunne true balancen i den naturlige flora i enge og bjerggræsgange og forurene vandløbene. Spredning af spildevandsslam accepteres på visse betingelser, idet dette materiale kan tilføre jorden uønskede stoffer, der risikerer at blive overført til afgrøderne.

| — | Definitionen af besætningen (samtlige får på bedriften, som holdes med henblik på mælkeproduktion) henholdsvis moderfåret (moderfår på mindst 6 måneder pr. 1. november) er blevet præciseret. |
| --- | --- |

—

Definitionen af besætningen (samtlige får på bedriften, som holdes med henblik på mælkeproduktion) henholdsvis moderfåret (moderfår på mindst 6 måneder pr. 1. november) er blevet præciseret.

| — | Følgende bestemmelse er tilføjet: »Genetisk manipulerede dyr er forbudt.« Dette for at racerne kan bevare deres lokale egenskaber. |
| --- | --- |

—

Følgende bestemmelse er tilføjet: »Genetisk manipulerede dyr er forbudt.« Dette for at racerne kan bevare deres lokale egenskaber.

| — | Tilføjelse af: »For besætningen som helhed må malkeperioden ikke overstige 265 dage om året. Malkning er forbudt i september og oktober måned.«
  Denne foranstaltning bekræfter mælkeproduktionens sæsonbestemthed for at undgå enhver eventuel forskydning til perioden uden for sæsonen og fastsætter en obligatorisk goldperiode, som er nødvendig for moderfårenes stand før læmning. |
| --- | --- |

—

Tilføjelse af: »For besætningen som helhed må malkeperioden ikke overstige 265 dage om året. Malkning er forbudt i september og oktober måned.«

Denne foranstaltning bekræfter mælkeproduktionens sæsonbestemthed for at undgå enhver eventuel forskydning til perioden uden for sæsonen og fastsætter en obligatorisk goldperiode, som er nødvendig for moderfårenes stand før læmning.

| — | Tilføjelse af: »I et mejeriår (fra 1. november til 31. oktober det følgende år) må besætningens gennemsnitlige ydelse ikke overstige 300 l pr. moderfår, og det gennemsnitlige tørstofindhold i mælken skal være over Ossau-Iraty110 g/l.« |
| --- | --- |

—

Tilføjelse af: »I et mejeriår (fra 1. november til 31. oktober det følgende år) må besætningens gennemsnitlige ydelse ikke overstige 300 l pr. moderfår, og det gennemsnitlige tørstofindhold i mælken skal være over Ossau-Iraty110 g/l.«

Da fremstillingen af »Ossau-Iraty« i sagens natur bygger på et ekstensivt system, begrænses mælkeydelsen pr. moderfår for at undgå for intensive systemer. Minimumsindholdet af tørstof skal sikre, at opdrætterne udvælger dyr, der producerer kvalitetsmælk, frem for dyr med en stor mælkeydelse.

—   Tilføjelse af: »Det er forbudt at dyrke GMO-afgrøder på bedriften, hvis de skal bruges til foder til besætningen, og hvis de kan forurene andre afgrøder.«

Tilføjelse af

Dette skal begrænse risikoen for forurening af foderafgrøder, eftersom foder med transgene sorter er forbudt for bedriftens drøvtyggere. Formålet er at vedligeholde den fodermæssige tradition for denne ost, der har et stærkt ry som bjergprodukt.

—   Vedrørende foderet til dyrene erstattes bestemmelsen: »Foderet består først og fremmest af græs fra græsningsarealer, hvor dyrene går i græsnings- og malkesæsonen, og desuden af foder og foderkorn« af følgende afsnit:

Vedrørende foderet til dyrene erstattes bestemmelsen

| — | »Besætningens foder opfylder følgende bestemmelser:

  — | Foderet kommer først og fremmest fra det afgrænsede geografiske område. Tilførsel (ud over græsning) af foder fra andre områder end dette begrænses i et mejeriår til et gennemsnit af 280 kg tørstof pr. moderfår pr. år. |
| --- | --- | --- |

—

»Besætningens foder opfylder følgende bestemmelser:

—

Foderet kommer først og fremmest fra det afgrænsede geografiske område. Tilførsel (ud over græsning) af foder fra andre områder end dette begrænses i et mejeriår til et gennemsnit af 280 kg tørstof pr. moderfår pr. år.

| — | Moderfårene græsser mindst 240 dage pr. mejeriår. |
| --- | --- |

—

Moderfårene græsser mindst 240 dage pr. mejeriår.

| — | I malkeperioden fodres moderfårene de dage, hvor de ikke græsser, med en daglig ration på mindst 600 g tørstof fra det geografiske område, der er defineret i pkt. 3 ovenfor.« |
| --- | --- |

—

I malkeperioden fodres moderfårene de dage, hvor de ikke græsser, med en daglig ration på mindst 600 g tørstof fra det geografiske område, der er defineret i pkt. 3 ovenfor.«

For at sikre tilknytningen til det geografiske miljø kommer størstedelen af moderfårenes foder fra det geografiske område. Uden bestemmelsen om en daglig minimumsration ville det være muligt at undlade at fodre dyrene med foder fra det geografiske område i 4 måneder, oven i købet mens produktionen topper.

Indførelsen af en minimumsperiode for græsning bestyrker produktets tilknytning til det geografiske område og respekterer egnens traditionelle opdrætsmetode. De lokale racer er da også særlig godt tilpasset til græsning året rundt, og det er nødvendigt for deres sundhed, at de bevæger sig. Den valgte periode, som svarer til 8 ud af 12 måneder, er forenelig med forholdene i bjergene.

—   Tilføjelse af:

Tilføjelse af

| »— | Grundrationen består af græs, frisk foder, tørfoder og kunsttørret foder med lange staver, halm og gæret foder. Halmen er ikke ammoniakbehandlet. I indhegninger kan der som frisk foder tilføres: foderbede, turnip, roe, foderkål, foderraps og græs. Høstet grønfoder skal bringes frisk til gården. Det må ikke opvarmes, inden det gives til dyrene. Trugene rengøres for rester, inden de fyldes med nyt grønfoder.« |
| --- | --- |

»—

Grundrationen består af græs, frisk foder, tørfoder og kunsttørret foder med lange staver, halm og gæret foder. Halmen er ikke ammoniakbehandlet. I indhegninger kan der som frisk foder tilføres: foderbede, turnip, roe, foderkål, foderraps og græs. Høstet grønfoder skal bringes frisk til gården. Det må ikke opvarmes, inden det gives til dyrene. Trugene rengøres for rester, inden de fyldes med nyt grønfoder.«

Disse foranstaltninger skal sikre, at moderfårene får det rette foder, så de kan opretholde deres drøvtyggeregenskaber. Foderet defineres primært ved sammensætningen af grundrationen, dernæst ved sammensætningen af det supplerende foder og kraftfoderet.

—   Tilføjelse af:

Tilføjelse af

| »— | Gæret foder i besætningens foder i malkeperioden: Indtil 31. januar 2018 begrænses tilførslen af gæret foder til et gennemsnit af brutto 1,5 kg majsensilage og brutto 1 kg græs i wrapballer eller græsensilage pr. moderfår pr. dag. Græsensilage skal indeholde mindst 70 % tørstof. Fra 1. februar 2018 er det forbudt at tilføre ensilage, men det er tilladt at tilføre et gennemsnitligt maksimum på brutto 1 kg græs i wrapballer pr. moderfår pr. dag, såfremt græsset har et tørstofindhold på mindst 70 %.« |
| --- | --- |

»—

Gæret foder i besætningens foder i malkeperioden: Indtil 31. januar 2018 begrænses tilførslen af gæret foder til et gennemsnit af brutto 1,5 kg majsensilage og brutto 1 kg græs i wrapballer eller græsensilage pr. moderfår pr. dag. Græsensilage skal indeholde mindst 70 % tørstof. Fra 1. februar 2018 er det forbudt at tilføre ensilage, men det er tilladt at tilføre et gennemsnitligt maksimum på brutto 1 kg græs i wrapballer pr. moderfår pr. dag, såfremt græsset har et tørstofindhold på mindst 70 %.«

Formålet er at bevare mælkens egenskaber. Brug af gæret foder, som kan fremme visse mikrobielle kontamineringer, begrænses således. Græs i wrapballer er et alternativ til høstning af hø, som benyttes under våde forhold. Indførelsen af denne bestemmelse kræver en overgangsperiode for at give visse mælkeproducenter tid til at indføre et fodersystem, der kan gøre det muligt at undgå tilførsel af ensilage i malkeperioden.

Tilføjelse af:

Tilføjelse af

| »— | Producenten må blande foderet på bedriften på følgende betingelser:

  — | blanding af foder fra listen i pkt. 5.2.6 |
| --- | --- | --- |

»—

Producenten må blande foderet på bedriften på følgende betingelser:

—

blanding af foder fra listen i pkt. 5.2.6

| — | blanding af foder fra grundrationen og foder fra listen i pkt. 5.2.6, hvis det sker samme dag, som det gives til dyrene |
| --- | --- |

—

blanding af foder fra grundrationen og foder fra listen i pkt. 5.2.6, hvis det sker samme dag, som det gives til dyrene

| — | tilførsel af færdige foderblandinger, der er sammensat af foder fra grundrationen og foder fra listen over råvarer, som er tilladt som supplement til grundrationen, defineret i pkt. 5.2.6, er forbudt.« |
| --- | --- |

—

tilførsel af færdige foderblandinger, der er sammensat af foder fra grundrationen og foder fra listen over råvarer, som er tilladt som supplement til grundrationen, defineret i pkt. 5.2.6, er forbudt.«

Formålet med denne foranstaltning er at forbyde fuldfoder fra handelen, hvis oprindelse og ofte sammensætning ikke styres af opdrætteren, og hvis anvendelse understøtter en fremmed opdrætsmetode, som ikke knytter sig til det geografiske miljø.

—   Tilføjelse af: »Tilførsel af kraftfoder i den daglige ration må ikke overstige 800 g tørstof i gennemsnit pr. moderfår. I et mejeriår begrænses den gennemsnitlige tilførsel af kraftfoder til 150 kg tørstof pr. moderfår.«

Tilføjelse af

Denne begrænsning har til formål at bevare moderfårenes drøvtyggeregenskaber. Sammen med bestemmelserne om en årlig minimumsvarighed for græsning og et mindstekvantum foder fra området bidrager den til tilknytningen til området, som hovedsagelig ses i dyrenes foder. Med de to tærskler for årligt og dagligt indtag tages der højde for sæsonvariationen i foderressourcerne og moderfårets cyklus.

En liste over tilladt foder er ligeledes tilføjet for at fremme anvendelsen af produkter, som bygger på opdrætternes viden. Dette også for at sikre præcise oplysninger om de råvarer, som indgår i sammensætningen af foderblandinger.

| — | Følgende afsnit er blevet tilføjet for at fremme opretholdelsen af foderets traditionelle karakter:

  »Det er kun tilladt at fodre bedriftens små drøvtyggere med planter, biprodukter og fodertilsætningsstoffer, der kommer fra ikke-genmodificerede produkter.« |
| --- | --- |

—

Følgende afsnit er blevet tilføjet for at fremme opretholdelsen af foderets traditionelle karakter:

»Det er kun tilladt at fodre bedriftens små drøvtyggere med planter, biprodukter og fodertilsætningsstoffer, der kommer fra ikke-genmodificerede produkter.«

| — | For at bestemme ungdyrenes foder i lighed med de voksne dyrs er der tilføjet en positivliste over tilladt foder:

  »Foder tilladt lam før fravænning: mælkeprodukter, gær, konserveringsmidler og johannesbrødbælge. Det er kun tilladt at indgive lægemidler med helbredelse for øje.« |
| --- | --- |

—

For at bestemme ungdyrenes foder i lighed med de voksne dyrs er der tilføjet en positivliste over tilladt foder:

»Foder tilladt lam før fravænning: mælkeprodukter, gær, konserveringsmidler og johannesbrødbælge. Det er kun tilladt at indgive lægemidler med helbredelse for øje.«

| — | Følgende bestemmelse er tilføjet:

  »Fremstilling er forbudt i september og oktober måned.« |
| --- | --- |

—

Følgende bestemmelse er tilføjet:

»Fremstilling er forbudt i september og oktober måned.«

Dette bekræfter den sæsonbestemte fremstilling af osten »Ossau-Iraty«, som følger malkesæsonen, der løber fra november/december til juni/juli, sommetider august.

| — | Udtrykket »Mælken tages i anvendelse i rå form til gårdosten« erstattes af:

  »Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen. Varmebehandling af mælken er tilladt i fremstilling, der ikke foregår på en gård.« |
| --- | --- |

—

Udtrykket »Mælken tages i anvendelse i rå form til gårdosten« erstattes af:

»Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen. Varmebehandling af mælken er tilladt i fremstilling, der ikke foregår på en gård.«

Denne bestemmelse bekræfter, at mælken skal tages i anvendelse, som den er, uden anden behandling end varmebehandling, som fortsat er forbudt for gårdost, hvilket er i overensstemmelse med aktuel praksis.

—   Bestemmelsen: »Ostekornene omrøres og opvarmes i et kar til en temperatur på mellem 36 og 44 °C« erstattes af følgende:

Bestemmelsen

»Fremstillingen omfatter udelukkende følgende faser:

| — | Ved gårdproduktion er det tilladt at sigte ostekornene gennem nælder. |
| --- | --- |

—

Ved gårdproduktion er det tilladt at sigte ostekornene gennem nælder.

| — | Kun følgende må tilsættes mælken: osteløbe, calciumchlorid (maks. 3 cm3 i 10 l mælk), vand, uskadelige bakteriekulturer, gær og skimmel, ingen af disse af genmodificeret oprindelse. |
| --- | --- |

—

Kun følgende må tilsættes mælken: osteløbe, calciumchlorid (maks. 3 cm3 i 10 l mælk), vand, uskadelige bakteriekulturer, gær og skimmel, ingen af disse af genmodificeret oprindelse.

3

| — | Tilsætning af løbe finder sted 40 timer efter den ældste malkning for gårdproduktionens vedkommende og 48 timer, når fremstillingen ikke foregår på en gård. Det foregår ved en temperatur på mellem 28 og 35 °C ved tilsætning af en mængde løbe på 3 cm3 til maks. 10 l mælk ved en referenceløbe på 520 mg chymosin pr. liter. Det er tilladt at tilsætte drikkevand for at fortynde løben. |
| --- | --- |

—

Tilsætning af løbe finder sted 40 timer efter den ældste malkning for gårdproduktionens vedkommende og 48 timer, når fremstillingen ikke foregår på en gård. Det foregår ved en temperatur på mellem 28 og 35 °C ved tilsætning af en mængde løbe på 3 cm3 til maks. 10 l mælk ved en referenceløbe på 520 mg chymosin pr. liter. Det er tilladt at tilsætte drikkevand for at fortynde løben.

3

| — | Koagulering, udskæring, omrøring, opvarmning og genopvarmning foregår ved en temperatur på højst 44 °C. Omrøringen må ikke vare mere end en time. De opnåede ostekorn må højst være 1 cm3. |
| --- | --- |

—

Koagulering, udskæring, omrøring, opvarmning og genopvarmning foregår ved en temperatur på højst 44 °C. Omrøringen må ikke vare mere end en time. De opnåede ostekorn må højst være 1 cm3.

3

| — | Fjernelse af laktose er tilladt ved fremstilling, der ikke foregår på en gård. Mængden af tappet valle må højst udgøre 25 % af den mængde mælk, der anvendes til produktionen, og den mængde drikkevand, der tilsættes ostemassen, må højst udgøre 25 % af den mængde mælk, der bruges til produktionen. Dette vands temperatur skal ligge på mellem 25 og 60 °C. |
| --- | --- |

—

Fjernelse af laktose er tilladt ved fremstilling, der ikke foregår på en gård. Mængden af tappet valle må højst udgøre 25 % af den mængde mælk, der anvendes til produktionen, og den mængde drikkevand, der tilsættes ostemassen, må højst udgøre 25 % af den mængde mælk, der bruges til produktionen. Dette vands temperatur skal ligge på mellem 25 og 60 °C.

| — | Formning i perforerede forme med lærred eller forme med mikrohuller (fra 25,5 til 26 cm i diameter og fra 9 til 12 cm i højden eller mindre forme med en diameter på mellem 18 og 20 cm og en højde på mellem 7 og 10 cm. Gårdost må fremstilles i forme på 24-28 cm i diameter og 9-15 cm i højden). |
| --- | --- |

—

Formning i perforerede forme med lærred eller forme med mikrohuller (fra 25,5 til 26 cm i diameter og fra 9 til 12 cm i højden eller mindre forme med en diameter på mellem 18 og 20 cm og en højde på mellem 7 og 10 cm. Gårdost må fremstilles i forme på 24-28 cm i diameter og 9-15 cm i højden).

| — | Presning, hvor gårdosten vendes mindst én gang. |
| --- | --- |

—

Presning, hvor gårdosten vendes mindst én gang.

| — | Udtagning af formen, der foregår ved en pH-værdi på højst 5,5. |
| --- | --- |

—

Udtagning af formen, der foregår ved en pH-værdi på højst 5,5.

| — | Saltning, tørsaltning eller i saltlage. Tørsaltning foregår ved en temperatur på højst 15 °C og varer højst 24 timer pr. kg ost. Saltlagen består af vand og salt (højst 330 g/l). Den må indeholde eddikesyre og/eller mælkesyre. Den må højst have en pH-værdi på 5,5. Saltning i saltlage må ikke vare mere end 12 timer pr. kg ost. Temperaturen i lagen må ikke overstige 15 °C. Det er tilladt at filtrere saltlagen.« |
| --- | --- |

—

Saltning, tørsaltning eller i saltlage. Tørsaltning foregår ved en temperatur på højst 15 °C og varer højst 24 timer pr. kg ost. Saltlagen består af vand og salt (højst 330 g/l). Den må indeholde eddikesyre og/eller mælkesyre. Den må højst have en pH-værdi på 5,5. Saltning i saltlage må ikke vare mere end 12 timer pr. kg ost. Temperaturen i lagen må ikke overstige 15 °C. Det er tilladt at filtrere saltlagen.«

Da den nugældende beskrivelse af fasen med omrøring og opvarmning af ostekornene i karret forekommer ufuldstændig med hensyn til beskrivelsen af metoden til at opnå produktet, er definitionen af hver af ostens fremstillingsfaser fra mælkens ibrugtagning til saltningen derfor blevet præciseret. Målværdierne for især frister og temperaturer, som skal overholdes, er defineret i overensstemmelse med osteriernes aktuelle praksis. Desuden præciseres det ikke i de nugældende varespecifikationer, hvordan fjernelse af laktose må foregå, og denne teknik, der udelukkende bruges i mejeriproduktion, fordi den er tilpasset til mælkeblandingerne, er blevet reguleret med hensyn til maksimal mængde tappet valle, maksimal mængde tilsat vand samt temperatur.

| — | Anvendelsen af behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer i ost var i øvrigt underlagt generelle forskrifter. Imidlertid har det vist sig, at nye teknikker, hvoraf nogle omfatter behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer, kunne påvirke egenskaberne i »Ossau-Iraty«. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer i ost var i øvrigt underlagt generelle forskrifter. Imidlertid har det vist sig, at nye teknikker, hvoraf nogle omfatter behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer, kunne påvirke egenskaberne i »Ossau-Iraty«.

Det har derfor vist sig nødvendigt at angive i varespecifikationen, hvilke behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer det er gængs at anvende i forbindelse med mælken og under fremstillingen af »Ossau-Iraty«, for at hindre, at nye metoder, som der ikke er opstillet regler for, går ud over dens egenskaber.

Følgende bestemmelser er tilføjet:

»Det er forbudt at opbevare råvarer, halvfabrikata, ostemasse og frisk ost ved temperaturer under nul grader (Celsius).

Udskydelse af produktionen under vakuum er tilladt, såfremt følgende betingelser overholdes:

| — | Vakuumpakning af friske oste skal ske, inden 10 dage efter at de er fjernet fra saltning eller saltlage. |
| --- | --- |

—

Vakuumpakning af friske oste skal ske, inden 10 dage efter at de er fjernet fra saltning eller saltlage.

| — | I hele vakuumpakningens varighed skal opbevaringstemperaturen være mellem 0 og 4 °C. |
| --- | --- |

—

I hele vakuumpakningens varighed skal opbevaringstemperaturen være mellem 0 og 4 °C.

| — | Udskydelsen af produktionen må højst vare 10 måneder, og alle oste fremstillet i et givet år skal fjernes fra vakuumpakningen senest den 20. december samme år. |
| --- | --- |

—

Udskydelsen af produktionen må højst vare 10 måneder, og alle oste fremstillet i et givet år skal fjernes fra vakuumpakningen senest den 20. december samme år.

| — | I tilfælde af udskydelse under vakuum tælles modningstiden, fra den dag ostene fjernes fra vakuumpakningen.« |
| --- | --- |

—

I tilfælde af udskydelse under vakuum tælles modningstiden, fra den dag ostene fjernes fra vakuumpakningen.«

Frysning af osten, som ændrer dennes organoleptiske egenskaber, er forbudt. Udskydelse af produktionen under vakuum muliggør modning og afsætning af osten hele året trods den sæsonbetingede mælke- og dermed osteproduktion. Der er tale om en tilbageholdelsesperiode for den vakuumpakkede friske ost før modning, idet opbevaringsperioden under vakuum ikke tæller med i modningsperioden.

—   Bestemmelsen: »Modningen foregår i betegnelsesområdet og varer 90 dage, hvilket kan nedsættes til 60 dage for den lille »Ossau-Iraty«« erstattes af følgende:

Bestemmelsen

»For oste på 4-7 kg varer modningen i betegnelsesområdet mindst 120 dage og for oste på 2-3 kg mindst 80 dage. Modningstemperaturen skal være 6-15 °C. Luftfugtigheden i modningssalen skal være over 75 %.«

En forlængelse af modningsperioden forstærker produktets karakter. I øvrigt er reglerne for modningen blevet præciseret af klarhedshensyn.

| — | Følgende bestemmelse om den traditionelle praksis for håndtering af ostene er tilføjet:

  »I løbet af modningen vendes og børstes ostene. Til børstningen kan der bruges vand, salt og syrebakterier til overflademodning samt puré af rød peber.« |
| --- | --- |

—

Følgende bestemmelse om den traditionelle praksis for håndtering af ostene er tilføjet:

»I løbet af modningen vendes og børstes ostene. Til børstningen kan der bruges vand, salt og syrebakterier til overflademodning samt puré af rød peber.«

| — | For at styrke denne traditionelle praksis er det forbudt at påføre skorpen farve og natamycin (E235). Forbuddet mod brug af polyvinylacetat kræver en overgangsperiode frem til 1. november 2014 for at give samtlige producenter mulighed for at indføre et alternativ. |
| --- | --- |

—

For at styrke denne traditionelle praksis er det forbudt at påføre skorpen farve og natamycin (E235). Forbuddet mod brug af polyvinylacetat kræver en overgangsperiode frem til 1. november 2014 for at give samtlige producenter mulighed for at indføre et alternativ.

4.   Særlige elementer i mærkningen

Særlige elementer i mærkningen

Den nye affatning pålægger mere klart en obligatorisk mærkning af produktet og en bogstavstørrelse.

Forpligtelsen til at påføre INAO-symbolet fjernes og erstattes af forpligtelsen til at påføre Den Europæiske Unions BOB-symbol, og påskriften »appellation d'origine protégée« kan ligeledes anføres.

Muligheden for at påføre påskriften »gård-« eller »bjerg-« samt betingelserne for at bruge disse påskrifter fjernes, idet de ikke længere er tilstrækkelige.

5.   Krav i de nationale bestemmelser

Krav i de nationale bestemmelser

Tilføjelse af de primære kontrolpunkter i varedeklarationen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

3

»OSSAU-IRATY«

»OSSAU-IRATY«

EF-nr.: FR-PDO-0417-01096 – 15.2.2013

EF-nr.: FR-PDO-0417-01096 – 15.2.2013

BGB ( ) BOB ( X )

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

Betegnelse

»Ossau-Iraty«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3: Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Ossau-Iraty« er en ost, der udelukkende er fremstillet af uforarbejdet, ikke-standardiseret fåremælk, som er tilsat løbe. Osten er saltet og modnet og har cylindrisk form, en let presset og uopvarmet ostemasse, lige eller let konvekse sider, den indeholder mindst 50 % fedt i tørstof, og tørstofindholdet må ikke være under 58 g pr. 100 g ost. »Ossau-Iraty« fra gårdproduktion fremstilles udelukkende af råmælk.

Formenes størrelse og ostenes vægt:

| — | forme med en diameter på 25,5-26 cm og en højde på 9-12 cm for modnede oste med en vægt på 4-5 kg |
| --- | --- |

—

forme med en diameter på 25,5-26 cm og en højde på 9-12 cm for modnede oste med en vægt på 4-5 kg

| — | eller forme med en diameter på 18-20 cm og en højde på 7-10 cm for modnede oste med en vægt på 2-3 kg. |
| --- | --- |

—

eller forme med en diameter på 18-20 cm og en højde på 7-10 cm for modnede oste med en vægt på 2-3 kg.

»Ossau-Iraty« fra gårdproduktion må fremstilles i de nævnte forme eller i større størrelser i forme med en diameter på 24-28 cm, en højde på 9-15 cm og en vægt på op til 7 kg.

Ostemassens farve varierer fra elfenbenshvid til ravgullig cremehvid alt efter modningen. Den er blød, fast til cremet. Den kan have små huller.

Skorpen kan variere i farven fra orangegullig til grå.

For oste på 2-3 kg varer modningen mindst 80 dage og for oste på 4-7 kg mindst 120 dage.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Ossau-Iraty« fremstilles udelukkende af fåremælk fra racerne »Basco-béarnaise«, »Manech tête noire« eller »Manech tête rousse«.

I et mejeriår (fra 1. november til 31. oktober det følgende år) må besætningens gennemsnitlige ydelse ikke overstige 300 l pr. moderfår. Mælken produceres sæsonbestemt. Malkning af besætningen må således ikke foregå mere end 265 om året og er forbudt i september og oktober.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Besætningens foder kommer først og fremmest fra det afgrænsede geografiske område. Tilførsel (ud over græsning) af foder, der kommer fra andre områder end dette område, begrænses i et mejeriår til et gennemsnit af 280 kg tørstof pr. moderfår.

Grundrationen består af græs, frisk foder, tørfoder og kunsttørret foder, halm og gæret foder. Besætningens foder skal sammensættes ud fra en positivliste over råvarer, såvel hvad angår grundrationen som det supplerende foder. Foderet skal komme fra ikke-genmodificerede produkter.

Moderfårene græsser mindst 240 dage om året. I malkeperioden fodres moderfårene de dage, hvor de ikke græsser, med en daglig ration på mindst 600 g tørstof fra det geografiske område.

Vedrørende besætningens foder i malkeperioden:

| — | Indtil 31. januar 2018 begrænses tilførslen af gæret foder til et gennemsnit af brutto 1,5 kg majsensilage og brutto 1 kg græs i wrapballer eller græsensilage pr. moderfår pr. dag. |
| --- | --- |

—

Indtil 31. januar 2018 begrænses tilførslen af gæret foder til et gennemsnit af brutto 1,5 kg majsensilage og brutto 1 kg græs i wrapballer eller græsensilage pr. moderfår pr. dag.

| — | Fra 1. februar 2018 er det forbudt at tilføre ensilage, men det er tilladt at tilføre et gennemsnitligt maksimum på brutto 1 kg græs i wrapballer pr. moderfår pr. dag. |
| --- | --- |

—

Fra 1. februar 2018 er det forbudt at tilføre ensilage, men det er tilladt at tilføre et gennemsnitligt maksimum på brutto 1 kg græs i wrapballer pr. moderfår pr. dag.

Disse to bestemmelser finder anvendelse på betingelse af, at græsset i wrapballer har et tørstofindhold på mindst 70 %.

Tilførsel af kraftfoder i den daglige ration må ikke overstige 800 g tørstof i gennemsnit pr. moderfår. I et mejeriår begrænses den gennemsnitlige tilførsel af kraftfoder til 150 kg tørstof pr. moderfår.

Indførelse af transgenetiske afgrøder er forbudt på alle arealer tilhørende en bedrift, der producerer mælk til forarbejdning med oprindelsesbetegnelsen »BOB«. Dette forbud gælder for dyrkning af enhver afgrøde, hvis den skal bruges til foder til besætningen, og hvis den kan forurene andre afgrøder.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af fåremælken og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Ossau-Iraty« kan markedsføres som portionspakninger, såfremt hver portion har den skorpe, der er karakteristisk for oprindelsesbetegnelsen, og er mærket med de i nedenstående pkt. 3.7 foreskrevne oplysninger.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Specifikke mærkningsregler

Uafhængigt af de lovpligtige påskrifter, der gælder alle oste, skal etiketten på hver enkelt ost indeholde oprindelsesbetegnelsen skrevet med en skriftstørrelse, der er mindst to tredjedele af den største af skriftstørrelserne på etiketten.

Påsætning af Den Europæiske Unions »BOB«-symbol på etiketten på ostene er obligatorisk.

Angivelsen »appellation d'origine protégée« kan desuden påføres etiketten.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område består af kommuner eller dele af kommuner

| — | i departementet Pyrénées-Atlantiques:

  — | samtlige kommuner i kantonerne Accous, Anglet, Aramits, Arudy, Biarritz, Bidache, Espelette, Hasparren, Hendaye, Iholdy, Laruns, Lasseube, Mauléon-Licharre, Navarrenx, Nay, Oloron, Saint-Etienne-de-Baïgorry, Saint-Jean-de-Luz, Saint-Jean-Pied-de-Port, Saint-Palais, Sauveterre-de-Béarn, Tardets-Sorholus og Ustaritz |
| --- | --- | --- |

—

i departementet Pyrénées-Atlantiques:

—

samtlige kommuner i kantonerne Accous, Anglet, Aramits, Arudy, Biarritz, Bidache, Espelette, Hasparren, Hendaye, Iholdy, Laruns, Lasseube, Mauléon-Licharre, Navarrenx, Nay, Oloron, Saint-Etienne-de-Baïgorry, Saint-Jean-de-Luz, Saint-Jean-Pied-de-Port, Saint-Palais, Sauveterre-de-Béarn, Tardets-Sorholus og Ustaritz

| — | kommunerne Aressy, Assat, Auterrive, Ayherre, Bellocq, Bérenx, Bosdarros, Briscous, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetner, Cuqueron, Escos, Gan, Gelos, Hours, Isturits, Jurançon, Laà-Mondrans, La-Bastide-Clairence, Labastide-Villefranche, Labatmale, Lahonce, Lahourcade, Lanneplaà, Léren, Loubieng, Lucgarier, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Meillon, Monein, Mouguerre, Mourenx, Narcastet, Noguères, Ozenx-Montestrucq, Parbayse, Rontignon, Saint-Dos, Saint-Faust, Saint-Pé-de-Léren, Saint-Pierre-d’Irube, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sarpourenx, Sauvelade, Uzos, Vielleségure og Villefranque |
| --- | --- |

—

kommunerne Aressy, Assat, Auterrive, Ayherre, Bellocq, Bérenx, Bosdarros, Briscous, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetner, Cuqueron, Escos, Gan, Gelos, Hours, Isturits, Jurançon, Laà-Mondrans, La-Bastide-Clairence, Labastide-Villefranche, Labatmale, Lahonce, Lahourcade, Lanneplaà, Léren, Loubieng, Lucgarier, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Meillon, Monein, Mouguerre, Mourenx, Narcastet, Noguères, Ozenx-Montestrucq, Parbayse, Rontignon, Saint-Dos, Saint-Faust, Saint-Pé-de-Léren, Saint-Pierre-d’Irube, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sarpourenx, Sauvelade, Uzos, Vielleségure og Villefranque

| — | kommuner, der er delvis omfattet: Abos, Abidos, Arbus, Argagnon, Artigueloutan, Artiguelouve, Barzun, Bayonne, Bésingrand, Biron, Bizanos, Castétis, Denguin, Espoey, Gomer, Idron, Lacq, Labastide-Cézeracq, Lagor, Lahontan, Laroin, Lée, Lescar, Livron, Lons, Maslacq, Mont, Nousty, Orthez, Os-Marsillon, Ousse, Pardies, Pau, Pontacq, Siros, Soumoulou, Tarsacq, Urcuit og Urt. |
| --- | --- |

—

kommuner, der er delvis omfattet: Abos, Abidos, Arbus, Argagnon, Artigueloutan, Artiguelouve, Barzun, Bayonne, Bésingrand, Biron, Bizanos, Castétis, Denguin, Espoey, Gomer, Idron, Lacq, Labastide-Cézeracq, Lagor, Lahontan, Laroin, Lée, Lescar, Livron, Lons, Maslacq, Mont, Nousty, Orthez, Os-Marsillon, Ousse, Pardies, Pau, Pontacq, Siros, Soumoulou, Tarsacq, Urcuit og Urt.

For disse kommuner er der indleveret kort til rådhuset.

Disse kommuner er beliggende på venstre bred af Ousse, Gave de Pau, Gaves Réunis og Adour efter sammenløbet hermed. Desuden indgår en del af kommunen Lons på højre bred af Gave de Pau.

| — | i departementet Hautes-Pyrénées, der grænser op til departementet Pyrénées-Atlantiques: Arbéost, Arrens-Marsous og Ferrières. |
| --- | --- |

—

i departementet Hautes-Pyrénées, der grænser op til departementet Pyrénées-Atlantiques: Arbéost, Arrens-Marsous og Ferrières.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Betegnelsesområdet omfatter de højt- og lavtliggende bjergegne i Baskerlandet og Béarn.

Det geografiske områdes natur, kystklimaet med en stor og regelmæssig nedbørsmængde (mellem 1 200 og 1 800 mm om året) og de forholdsvis beskedne udsving i temperaturen begunstiger græsgange og dermed opdræt af malkefår. Ligeledes har terrænet, bakkerne, lavt- og højerebeliggende bjergegne og højden over havet fået landbruget til især at rette sig mod ekstensivt opdræt.

De fåreracer, der anvendes til malkning, er traditionelle racer. Der er tale om de lokale racer »Manech tête noire«, »Manech tête rousse« og »Basco-béarnaise«, som er særlig godt tilpasset til det geografiske område: foder bestående primært af græs og hø, meget regnfuldt klima, som de kan modstå takket være deres »vandtætte« uldpels. De græsser hver dag, også om vinteren, undtagen i sne eller under ekstreme vejrforhold. De er tilpasset græsningsskifte, som foretages for tre fjerdedele af besætningen. Disse lokale racer producerer kun mælk om vinteren, foråret og begyndelsen af sommeren.

Fremstillingsmetoden er afpasset efter denne sæsonbestemte produktion, idet malkning og fremstilling i september og oktober er forbudt.

Fåremælken fra det geografiske område er særlig righoldig. Således garanterer fremstillingsmetoden et gennemsnitligt tørstofindhold (fedt + protein) på over 110 g/l mælk.

Fremstillingspraksis og -parametre er tilpasset dette rige indhold i mælken. Således kan ostemassen, når den lægges til modning i kælder, forarbejdes og undergå den lipolyse og proteolyse, som følger under modningen.

Producenternes modningspraksis (vending, børstning, forbud mod ethvert svampebekæmpelsesmiddel) bidrager til, at overfladefloraen består af nyttige mikrofloraer, som kan sikre udviklingen af aromaerne.

5.2.   Produktets egenart

Produktets egenart

»Ossau-Iraty« er en fåremælksost med let presset ostemasse, af form som en cylinder med lige eller let konvekse sider. Skorpen er hård, nogle millimeter tyk, og farven varierer fra orangegullig til grå. »Ossau-Iraty« har en vægt på mindst 2 kg, hvilket muliggør en lang modningsperiode på mellem 80 og 120 dage alt efter størrelsen.

Ostemassens farve varierer fra elfenbenshvid til ravgullig cremehvid alt efter modningen. Strukturen er blød, fast, smeltende og cremet til hård. Den kan have små huller.

Osten har en svag duft, der til tider kan være blomster- eller frugtagtig. Smagen opfattes som ligeligt syrlig og fed, intens, men ikke for salt, og man oplever ofte en smag af nødder og frugt.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Det geografiske område udgøres af de højt- og lavtliggende bjergegne i Baskerlandet og Béarn, som primært er dækket af naturenge og græsarealer i omdrift, uanset om der er tale om bjerggræsgange, hvor størstedelen af besætningerne hvert år er omfattet af græsningsskifte, eller om bedrifter, hvor opdrætterne prioriterer foderproduktion til græsning og tørring.

Dette plantedække gør det muligt at producere foder fra det geografiske område, hovedsagelig bestående af hø, eftergræs og forskellige sorter græs.

Disse foderressourcer anvendes i opdrættet af de udelukkende lokale fårearter (»Manech tête noire«, »Manech tête rousse« og »Basco-béarnaise«).

Anvendelsen af lokale racer, foderet på basis af græs og hø samt opdrætsbetingelser, der begrænser intensiveringen, gør det muligt at garantere mælk af god ostningskvalitet.

Fremstillingen af fåremælksost er foregået i den vestlige del af Pyrenæerne siden Middelalderen og måske tidligere. Det fremgår af delforpagtningsaftaler fra det 14. århundrede og notardokumenter fra begyndelsen af det 15. århundrede, at der blev fremstillet fåremælksost i området.

Vanskelige vilkår for transport fra græsningsarealer i højderne eller bjerggræsgange i bjergene til dalene fik meget hurtigt hyrderne til at forarbejde mælken på stedet til en ost, som kunne transporteres ned i dalene for at blive solgt.

»Ossau-Iraty« tilhører kategorien af »faste oste« i kraft af sin vægt på flere kg, pressede ostemasse, form og lange modningsperiode, som giver den en forholdsvis hård skorpe. Alt i alt et produkt, der nemt kan transporteres. Dens egnethed til opbevaring gav hyrden og hans familie proteinholdig mad året rundt.

Selv om transporten i dag er lettere, er modningstraditionen bevaret. Ostenes egenskaber og forskellige aromaer udspringer af den samlede tilpassede fremstillingspraksis, især den lange modning af ostene.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

4

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCOssau-Iraty.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

2

(3)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

3

(4)  Se fodnote 3.

4

---