# Официален вестник L 137/2008

| | ISSN 1830-3617 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 137 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5127 май 2008 г. |

ISSN 1830-3617

Официален вестник

на Европейския съюз

L 137

Издание на български език

Законодателство

Година 5127 май 2008 г.

---

| Съдържание | | I   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕО) No 455/2008 на Съвета от 26 май 2008 година за отмяна на Регламент (ЕО) No 752/2007 за управление на някои ограничения върху вноса на определени стоманени продукти от Украйна | 1 |
| | | Регламент (ЕО) No 456/2008 на Комисията от 26 май 2008 година за определяне на фиксирани вносни стойности за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 2 |
| | * | Регламент (ЕО) No 457/2008 на Комисията от 23 май 2008 година относно класирането на някои продукти в Комбинираната номенклатура | 4 |
| | * | Регламент (ЕО) No 458/2008 на Комисията от 26 май 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 2368/2002 на Съвета относно въвеждане на схема за сертифициране в рамките на Кимбърлийския процес за международна търговия с необработени диаманти | 6 |

Съдържание

I   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕО) No 455/2008 на Съвета от 26 май 2008 година за отмяна на Регламент (ЕО) No 752/2007 за управление на някои ограничения върху вноса на определени стоманени продукти от Украйна

1

Регламент (ЕО) No 456/2008 на Комисията от 26 май 2008 година за определяне на фиксирани вносни стойности за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

2

*

Регламент (ЕО) No 457/2008 на Комисията от 23 май 2008 година относно класирането на някои продукти в Комбинираната номенклатура

4

*

Регламент (ЕО) No 458/2008 на Комисията от 26 май 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 2368/2002 на Съвета относно въвеждане на схема за сертифициране в рамките на Кимбърлийския процес за международна търговия с необработени диаманти

6

| | | II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително |
| --- | --- | --- |
| | | ПРЕПОРЪКИ |
| | | Съвет |
| | | 2008/390/ЕО |
| | * | Препоръка на Съвета от 14 май 2008 година относно общи насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността (2008—2010 г.) | 13 |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Правило No 79 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (UN/ECE) – Единни разпоредби относно одобряването на моторни превозни средства по отношение на кормилните уредби | 25 |

II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2008/390/ЕО

*

Препоръка на Съвета от 14 май 2008 година относно общи насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността (2008—2010 г.)

13

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Правило No 79 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (UN/ECE) – Единни разпоредби относно одобряването на моторни превозни средства по отношение на кормилните уредби

25

| | | III   Актове, приети по силата на Договора за ЕС |
| --- | --- | --- |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ПО СИЛАТА НА ДЯЛ V ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕС |
| | * | Съвместно действие 2008/391/ОВППС на Съвета от 26 май 2008 година за изменение на Съвместно действие 2008/131/ОВППС за удължаване на мандата на специалния представител на Европейския съюз за Афганистан | 52 |

III   Актове, приети по силата на Договора за ЕС

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ПО СИЛАТА НА ДЯЛ V ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕС

*

Съвместно действие 2008/391/ОВППС на Съвета от 26 май 2008 година за изменение на Съвместно действие 2008/131/ОВППС за удължаване на мандата на специалния представител на Европейския съюз за Афганистан

52

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително

РЕГЛАМЕНТИ

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 455/2008 НА СЪВЕТА

от 26 май 2008 година

за отмяна на Регламент (ЕО) No 752/2007 за управление на някои ограничения върху вноса на определени стоманени продукти от Украйна

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 133 от него,

като взе предвид предложението на Комисията,

като има предвид че:

| (1) | Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Украйна, от друга страна (1), наричано по-долу „СПС“, влезе в сила на 1 март 1998 г. |
| --- | --- |

(1)

Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейските общности и техните държави-членки, от една страна, и Украйна, от друга страна (1), наричано по-долу „СПС“, влезе в сила на 1 март 1998 г.

| (2) | Член 22, параграф 1 от СПС предвижда, че търговията с някои стоманени продукти се урежда от дял III от посоченото споразумение, с изключение на член 14 от него, и от разпоредбите на споразумение за количествените договорености. |
| --- | --- |

(2)

Член 22, параграф 1 от СПС предвижда, че търговията с някои стоманени продукти се урежда от дял III от посоченото споразумение, с изключение на член 14 от него, и от разпоредбите на споразумение за количествените договорености.

| (3) | На 18 юни 2007 г., Европейската общност и правителството на Украйна сключиха такова споразумение за търговията с някои стоманени продукти (2), наричано по-долу „споразумението“. |
| --- | --- |

(3)

На 18 юни 2007 г., Европейската общност и правителството на Украйна сключиха такова споразумение за търговията с някои стоманени продукти (2), наричано по-долу „споразумението“.

| (4) | На 30 май 2007 г. с цел изпълнение на споразумението, Съветът прие Регламент (ЕО) No 752/2007 за управление на някои ограничения върху вноса на определени стоманени продукти от Украйна (3). |
| --- | --- |

(4)

На 30 май 2007 г. с цел изпълнение на споразумението, Съветът прие Регламент (ЕО) No 752/2007 за управление на някои ограничения върху вноса на определени стоманени продукти от Украйна (3).

| (5) | В член 10, параграф 4 от споразумението се постановява, че в случай че Украйна се присъедини към Световната търговска организация преди изтичане срока на действие на споразумението, то се прекратява, а количествените ограничения се отменят считано от датата на присъединяването. |
| --- | --- |

(5)

В член 10, параграф 4 от споразумението се постановява, че в случай че Украйна се присъедини към Световната търговска организация преди изтичане срока на действие на споразумението, то се прекратява, а количествените ограничения се отменят считано от датата на присъединяването.

| (6) | На 16 май 2008 г. Украйна ще стане член на Световната търговска организация. |
| --- | --- |

(6)

На 16 май 2008 г. Украйна ще стане член на Световната търговска организация.

| (7) | На тази дата регламентът за изпълнение на споразумението ще стане безпредметен. |
| --- | --- |

(7)

На тази дата регламентът за изпълнение на споразумението ще стане безпредметен.

| (8) | Следователно поради съображения за яснота е необходимо Регламент (ЕО) No 752/2007 да бъде отменен, |
| --- | --- |

(8)

Следователно поради съображения за яснота е необходимо Регламент (ЕО) No 752/2007 да бъде отменен,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Регламент (ЕО) No 752/2007 се отменя.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 26 май 2008 година.

За Съвета

Председател

D. RUPEL

---

(1)  ОВ L 49, 19.2.1998 г., стр. 3.

1

(2)  ОВ L 178, 6.7.2007 г., стр. 24.

2

(3)  ОВ L 178, 6.7.2007 г., стр. 1.

3

---

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/2

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 456/2008 НА КОМИСИЯТА

от 26 май 2008 година

за определяне на фиксирани вносни стойности за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1580/2007 на Комисията от 21 декември 2007 г. относно правилата за прилагане на регламенти (ЕО) No 2200/96, (ЕО) No 2201/96 и (ЕО) No 1182/2007 на Съвета в сектора на плодовете и зеленчуците (1), и по-специално член 138, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори Регламент (ЕО) No 1580/2007 посочва критерии за определяне от Комисията на фиксирани стойности при внос от трети страни на продуктите и периодите, посочени в приложението към него. |
| --- | --- |

(1)

В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори Регламент (ЕО) No 1580/2007 посочва критерии за определяне от Комисията на фиксирани стойности при внос от трети страни на продуктите и периодите, посочени в приложението към него.

| (2) | В изпълнение на горепосочените критерии фиксираните вносни стойности следва да се определят на нивата, посочени в приложението към настоящия регламент, |
| --- | --- |

(2)

В изпълнение на горепосочените критерии фиксираните вносни стойности следва да се определят на нивата, посочени в приложението към настоящия регламент,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Фиксираните вносни стойности, посочени в член 138 от Регламент (ЕО) No 1580/2007, се определят, както е посочено в таблицата в приложението.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на 27 май 2008 година.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 26 май 2008 година.

За Комисията

Jean-Luc DEMARTY

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 350, 31.12.2007 г., стр. 1.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към регламент на Комисията от 26 май 2008 година за определяне на фиксирани вносни стойности за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Кодове на трети страни (1) | Фиксирана вносна стойност |
| 0702 00 00 | MA | 46,4 |
| MK | 69,4 |
| TN | 105,3 |
| TR | 86,3 |
| ZZ | 76,9 |
| 0707 00 05 | JO | 162,5 |
| TR | 119,9 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | EG | 216,7 |
| TR | 113,6 |
| ZZ | 165,2 |
| 0805 10 20 | EG | 68,4 |
| IL | 62,2 |
| MA | 55,0 |
| MX | 62,0 |
| TN | 52,0 |
| TR | 74,2 |
| US | 68,3 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | AR | 127,7 |
| TR | 163,7 |
| US | 148,0 |
| ZA | 159,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0808 10 80 | AR | 99,9 |
| BR | 88,1 |
| CL | 95,3 |
| CN | 85,0 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 116,9 |
| US | 105,8 |
| UY | 101,5 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 94,9 |
| 0809 20 95 | US | 433,9 |
| ZZ | 433,9 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Кодове на трети страни (1)

Фиксирана вносна стойност

0702 00 00

MA

46,4

MK

69,4

TN

105,3

TR

86,3

ZZ

76,9

0707 00 05

JO

162,5

TR

119,9

ZZ

141,2

0709 90 70

EG

216,7

TR

113,6

ZZ

165,2

0805 10 20

EG

68,4

IL

62,2

MA

55,0

MX

62,0

TN

52,0

TR

74,2

US

68,3

ZZ

63,2

0805 50 10

AR

127,7

TR

163,7

US

148,0

ZA

159,8

ZZ

149,8

0808 10 80

AR

99,9

BR

88,1

CL

95,3

CN

85,0

MK

65,0

NZ

116,9

US

105,8

UY

101,5

ZA

96,6

ZZ

94,9

0809 20 95

US

433,9

ZZ

433,9

---

(1)  Номенклатура на страните, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „друг произход“.

---

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/4

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 457/2008 НА КОМИСИЯТА

от 23 май 2008 година

относно класирането на някои продукти в Комбинираната номенклатура

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), и по-специално член 9, параграф 1, буква а) от него,

като има предвид, че:

| (1) | За да бъде гарантирано еднаквото прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87, е необходимо да бъдат приети мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент. |
| --- | --- |

(1)

За да бъде гарантирано еднаквото прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87, е необходимо да бъдат приети мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент.

| (2) | Регламент (ЕИО) No 2658/87 определя общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат също така към други номенклатури, които са изцяло или частично основани на нея или които добавят подраздели към нея и които са създадени със специфични разпоредби на Общността с цел прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки. |
| --- | --- |

(2)

Регламент (ЕИО) No 2658/87 определя общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат също така към други номенклатури, които са изцяло или частично основани на нея или които добавят подраздели към нея и които са създадени със специфични разпоредби на Общността с цел прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки.

| (3) | Съгласно тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата от приложението към настоящия регламент, следва да бъдат класирани според кодовете по КН, посочени в колона 2, по силата на основанията, посочени в колона 3. |
| --- | --- |

(3)

Съгласно тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата от приложението към настоящия регламент, следва да бъдат класирани според кодовете по КН, посочени в колона 2, по силата на основанията, посочени в колона 3.

| (4) | Уместно е да се предвиди, че обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки във връзка с класирането на стоки в Комбинираната номенклатура, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да бъде ползвана от титуляря за срок три месеца съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за създаване на Митнически кодекс на Общността (2). |
| --- | --- |

(4)

Уместно е да се предвиди, че обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки във връзка с класирането на стоки в Комбинираната номенклатура, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да бъде ползвана от титуляря за срок три месеца съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за създаване на Митнически кодекс на Общността (2).

| (5) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс, |
| --- | --- |

(5)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Стоките, описани в колона 1 от таблицата от приложението, следва да бъдат класирани в Комбинираната номенклатура с кодовете по КН, посочени в колона 2 от същата таблица.

Член 2

Обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да бъде ползвана за срок три месеца съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92.

Член 3

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 23 май 2008 година.

За Комисията

László KOVÁCS

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) No 360/2008 на Комисията (OB L 111, 23.4.2008 г., стр. 9).

1

(2)  ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) No 1791/2006 (ОВ L 363, 20.12.2006 г., стр. 1).

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

| Описание на стоката | Класиране
  (код по КН) | Основание |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Продукт, състоящ се от кварцова плака с покритие от хром и фоточувствителен материал, с размери 15 cm (дължина) × 15 cm (широчина) × 0,6 cm (дебелина) (т. нар. „заготовка за фотошаблони“).
  Продуктът ще бъде в последствие експониран и проявен, за да се превърне във „фотошаблон“, използван в производството на полупроводникови устройства. |

Описание на стоката

Класиране

(код по КН)

Основание

(1)

(2)

(3)

1.

Продукт, състоящ се от кварцова плака с покритие от хром и фоточувствителен материал, с размери 15 cm (дължина) × 15 cm (широчина) × 0,6 cm (дебелина) (т. нар. „заготовка за фотошаблони“).

Продуктът ще бъде в последствие експониран и проявен, за да се превърне във „фотошаблон“, използван в производството на полупроводникови устройства.

3701 99 00

Класирането се определя от общи правила 1, 3(а) и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и от текстовете на кодове по КН 3701 и 3701 99 00.

Продуктът следва да се класира в позиция 3701, тъй като е неекспонирана фотографска плака, покрита с фоточувствителен материал (вж. обяснителните бележки към Хармонизираната система за позиция 3701).

| 2. | Продукт, състоящ се от кварцова плака с покритие от хром, върху която са нанесени диаграми на електронни схеми посредством процес, сходен с този на експониране и проявяване на фотографски плаки (т. нар. „фотошаблон“). Размери: 15 cm (дължина) × 15 cm (широчина) × 0,6 cm (дебелина).
  Продуктът се използва в производството на полупроводникови шайби (wafers) за фотографско прехвърляне на електронни схеми върху полупроводниковите шайби. |
| --- | --- |

2.

Продукт, състоящ се от кварцова плака с покритие от хром, върху която са нанесени диаграми на електронни схеми посредством процес, сходен с този на експониране и проявяване на фотографски плаки (т. нар. „фотошаблон“). Размери: 15 cm (дължина) × 15 cm (широчина) × 0,6 cm (дебелина).

Продуктът се използва в производството на полупроводникови шайби (wafers) за фотографско прехвърляне на електронни схеми върху полупроводниковите шайби.

3705 90 90

Класирането се определя от общи правила 1, 3(а) и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, забележка 2 към глава 37 и от текстовете на кодове по КН 3705, 3705 90 и 3705 90 90.

Класиране в позиция 8486 се изключва, тъй като „фотошаблонът“ не е неразделна част от машина за производство на монокристални полупроводникови пластини или шайби, а е независим консуматив и заменяемо пособие с определени характеристики.

Продуктът се класира в позиция 3705, тъй като е експонирана и проявена фотографска плака от вида, предназначен за проектиране на неподвижно изображение върху полупроводникови шайби (wafers).

| 3. | Уред, предназначен да увеличава естествената светлина в помещение, състоящ се от призматична куполна леща, система от тръби и разсейващи лещи.
  Уредът улавя светлина през купол на покрива и я пренася чрез вътрешната си отражателна система към тавана на помещението, откъдето светлината се разсейва. |
| --- | --- |

3.

Уред, предназначен да увеличава естествената светлина в помещение, състоящ се от призматична куполна леща, система от тръби и разсейващи лещи.

Уредът улавя светлина през купол на покрива и я пренася чрез вътрешната си отражателна система към тавана на помещението, откъдето светлината се разсейва.

9013 80 90

Класирането се определя от общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и от текстовете на кодовете по КН 9013, 9013 80 и 9013 80 90.

Класирането в позиция 9405 като лампа или апарат за осветяване се изключва, тъй като уредът не създава светлина, а улавя, пренася и разсейва дневна светлина чрез оптични приспособления.

Следователно уредът следва да бъде класиран като оптично устройство в позиция 9013.

---

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/6

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 458/2008 НА КОМИСИЯТА

от 26 май 2008 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 2368/2002 на Съвета относно въвеждане на схема за сертифициране в рамките на Кимбърлийския процес за международна търговия с необработени диаманти

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

Като взе предвид Регламент (ЕО) No 2368/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно въвеждане на схема за сертифициране в рамките на Кимбърлийския процес за международна търговия с необработени диаманти (1), и по-специално членове 19 и 20 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Председателят на схемата за сертифициране в рамките на Кимбърлийския процес, посредством известие от 20 ноември 2007 г., реши да прибави Република Конго към списъка с участници от 8 ноември 2007 г. |
| --- | --- |

(1)

Председателят на схемата за сертифициране в рамките на Кимбърлийския процес, посредством известие от 20 ноември 2007 г., реши да прибави Република Конго към списъка с участници от 8 ноември 2007 г.

| (2) | Приложение II следователно трябва да бъде изменено съответно. |
| --- | --- |

(2)

Приложение II следователно трябва да бъде изменено съответно.

| (3) | България, Германия и Румъния информираха Комисията за изменения на данните за контакт на техните общностни органи. |
| --- | --- |

(3)

България, Германия и Румъния информираха Комисията за изменения на данните за контакт на техните общностни органи.

| (4) | Приложение III трябва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(4)

Приложение III трябва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложение II към Регламент (ЕО) No 2368/2002 се заменя с приложение I към настоящия регламент.

Член 2

Приложение III към Регламент (ЕО) No 2368/2002 се заменя с приложение II към настоящия регламент.

Член 3

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 26 май 2008 година.

За Комисията

Benita FERRERO-WALDNER

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 358, 31.12.2002 г., стр. 28. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) No 1226/2007 (ОВ L 277, 20.10.2007 г., стр. 7).

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

„ПРИЛОЖЕНИЕ II

Списък на участниците в схемата за сертифициране на Кимбърлийския процес и техните специално определени компетентни органи, посочени в членове 2, 3, 8, 9, 12, 17, 18, 19 и 20.

АНГОЛА

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

Luanda

Angola

АРМЕНИЯ

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

Yerevan

Armenia

АВСТРАЛИЯ

| Community Protection Section |
| --- |
| Australian Customs Section |
| Customs House, 5 Constitution Avenue |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Community Protection Section

Australian Customs Section

Customs House, 5 Constitution Avenue

Canberra ACT 2601

Australia

| Minerals Development Section |
| --- |
| Department of Industry, Tourism and Resources |
| GPO Box 9839 |
| Canberra ACT 2601 |
| Australia |

Minerals Development Section

Department of Industry, Tourism and Resources

GPO Box 9839

Canberra ACT 2601

Australia

БАНГЛАДЕШ

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Export Promotion Bureau |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Ministry of Commerce

Export Promotion Bureau

Dhaka

Bangladesh

БЕЛАРУС

| Department of Finance |
| --- |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Department of Finance

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

БОТСУАНА

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

БРАЗИЛИЯ

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco „U“ — 3o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco „U“ — 3o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

КАНАДА

| | International:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

International:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B — Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | За образци от канадски сертификати за Кимбърлийския процес:





  Stewardship Division |
| --- | --- |
| International and Domestic Market Policy Division |
| Mineral and Metal Policy Branch |
| Minerals and Metals Sector |
| Natural Resources Canada |
| 580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6 |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

За образци от канадски сертификати за Кимбърлийския процес:

Stewardship Division

International and Domestic Market Policy Division

Mineral and Metal Policy Branch

Minerals and Metals Sector

Natural Resources Canada

580 Booth Street, 10th Floor, Room: 10A6

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

| | Общи запитвания:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 10th Floor, Area A-7 |
| 580 Booth Street |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Общи запитвания:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

10th Floor, Area A-7

580 Booth Street

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА

| Independent Diamond Valuators (IDV) |
| --- |
| Immeuble SOCIM, 2ème étage |
| BP 1613 Bangui |
| Central African Republic |

Independent Diamond Valuators (IDV)

Immeuble SOCIM, 2ème étage

BP 1613 Bangui

Central African Republic

КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing |
| People’s Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing

People’s Republic of China

ХОНКОНГ, специален административен район на Китайската народна република

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

КОНГО, Демократична република

| Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d’Evaluation, d’Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

КОНГО, Република

| Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d’expertise, d’évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Republic of Congo

КОТ Д'ИВОАР

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| BP V 91 |
| Abidjan |
| Côte d’Ivoire |

Ministry of Mines and Energy

BP V 91

Abidjan

Côte d’Ivoire

ХЪРВАТИЯ

| Ministry of Economy |
| --- |
| Zagreb |
| Republic of Croatia |

Ministry of Economy

Zagreb

Republic of Croatia

ЕВРОПЕЙСКА ОБЩНОСТ

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

B-1049 Brussels

Belgium

ГАНА

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

ГВИНЕЯ

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

ГВИАНА

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

ИНДИЯ

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg |
| Mumbai 400 004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A, Fr D.B. Marg

Mumbai 400 004

India

ИНДОНЕЗИЯ

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

ИЗРАЕЛ

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| P.O. Box 3007 |
| 52130 Ramat Gan |
| Israel |

Ministry of Industry and Trade

P.O. Box 3007

52130 Ramat Gan

Israel

ЯПОНИЯ

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-11-1, Shibakoen Minato-ku |
| 105-8519 Tokyo |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-11-1, Shibakoen Minato-ku

105-8519 Tokyo

Japan

| Mineral and Natural Resources Division |
| --- |
| Agency for Natural Resources and Energy |
| Ministry of Economy, Trade and Industry |
| 1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8901 Tokyo |
| Japan |

Mineral and Natural Resources Division

Agency for Natural Resources and Energy

Ministry of Economy, Trade and Industry

1-3-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8901 Tokyo

Japan

РЕПУБЛИКА КОРЕЯ

| UN Division |
| --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Government Complex Building |
| 77 Sejong-ro, Jongro-gu |
| Seoul |
| Korea |

UN Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Government Complex Building

77 Sejong-ro, Jongro-gu

Seoul

Korea

| Trade Policy Division |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Enterprise |
| 1 Joongang-dong, Kwacheon-City |
| Kyunggi-do |
| Korea |

Trade Policy Division

Ministry of Commerce, Industry and Enterprise

1 Joongang-dong, Kwacheon-City

Kyunggi-do

Korea

ЛАОС, Народнодемократична република

| Department of Foreign Trade, |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Foreign Trade,

Ministry of Commerce

Vientiane

Laos

ЛИВАН

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Beirut

Lebanon

ЛЕСОТО

| Commission of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Commission of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

ЛИБЕРИЯ

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

МАЛАЙЗИЯ

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

МАВРИЦИЙ

| Ministry of Commerce and Co-operatives |
| --- |
| Import Division |
| 2nd Floor, Anglo-Mauritius House |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Ministry of Commerce and Co-operatives

Import Division

2nd Floor, Anglo-Mauritius House

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

НАМИБИЯ

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

НОРВЕГИЯ

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

НОВА ЗЕЛАНДИЯ

| | Certificate Issuing Authority:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18 901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Certificate Issuing Authority:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18 901

Wellington

New Zealand

| | Орган, отговорен за издаването на сертификатите:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Орган, отговорен за издаването на сертификатите:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

РУСКА ФЕДЕРАЦИЯ

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

СИЕРА ЛЕОНЕ

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

СИНГАПУР

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

ЮЖНА АФРИКА

| South African Diamond Board |
| --- |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg |
| South Africa |

South African Diamond Board

240 Commissioner Street

Johannesburg

South Africa

ШРИ ЛАНКА

| Trade Information Service |
| --- |
| Sri Lanka Export Development Board |
| 42 Nawam Mawatha |
| Colombo 2 |
| Sri Lanka |

Trade Information Service

Sri Lanka Export Development Board

42 Nawam Mawatha

Colombo 2

Sri Lanka

ШВЕЙЦАРИЯ

| State Secretariat for Economic Affairs |
| --- |
| Export Control Policy and Sanctions |
| Effingerstrasse 1 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs

Export Control Policy and Sanctions

Effingerstrasse 1

3003 Berne

Switzerland

ТАЙВАН, ПЕНГУ, КИНМЕН И МАТЦУ, отделни митнически територии

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

Taiwan

ТАНЗАНИЯ

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

ТАЙЛАНД

| Ministry of Commerce |
| --- |
| Department of Foreign Trade |
| 44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi |
| Muang District |
| Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Ministry of Commerce

Department of Foreign Trade

44/100 Thanon Sanam Bin Nam-Nonthaburi

Muang District

Nonthaburi 11000

Thailand

ТОГО

| Directorate General — Mines and Geology |
| --- |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Directorate General — Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

ТУРЦИЯ

| Foreign Exchange Department |
| --- |
| Undersecretariat of Treasury |
| Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu |
| İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek |
| Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

Hazine Mustesarligi Banka ve Kambiyo Genel Mudurlugu

İnönü Bulvarı No: 36, 06510 Emek

Ankara

Turkey

УКРАЙНА

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev |
| 04119 Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev

04119 Ukraine

| International Department |
| --- |
| Diamond Factory „Kristall“ |
| 600 Letiya Street 21 |
| 21100 Vinnitsa |
| Ukraine |

International Department

Diamond Factory „Kristall“

600 Letiya Street 21

21100 Vinnitsa

Ukraine

ОБЕДИНЕНИ АРАБСКИ ЕМИРСТВА

| Dubai Metals and Commodities Centre |
| --- |
| PO Box 63 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

Dubai Metals and Commodities Centre

PO Box 63

Dubai

United Arab Emirates

СЪЕДИНЕНИ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ

| U.S. Department of State |
| --- |
| 2201 C St., N.W. |
| Washington D.C. |
| United States of America |

U.S. Department of State

2201 C St., N.W.

Washington D.C.

United States of America

ВЕНЕСУЕЛА

| Ministry of Basic Industries and Mines |
| --- |
| Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9 |
| Caracas |
| Venezuela |

Ministry of Basic Industries and Mines

Av. La Estancia, Urb. Chuao, Torre Las Mercedes, Piso 9

Caracas

Venezuela

ВИЕТНАМ

| Export-Import Management Department |
| --- |
| Ministry of Trade of Vietnam |
| 31 Trang Tien |
| Hanoi 10.000 |
| Vietnam |

Export-Import Management Department

Ministry of Trade of Vietnam

31 Trang Tien

Hanoi 10.000

Vietnam

ЗИМБАБВЕ

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe“. |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe“.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

„ПРИЛОЖЕНИЕ III

Списък на компетентните органи на държавите-членки и техните задачи съгласно посоченото в членове 2 и 19

БЕЛГИЯ

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Тел.: (32-3) 206 94 70 |
| Факс: (32-3) 206 94 90 |
| Електронен адрес: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Тел.: (32-3) 206 94 70

Факс: (32-3) 206 94 90

Електронен адрес: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

В Белгия контролът на вноса и износа на необработени диаманти съгласно Регламент (ЕО) No 2368/2002 и митническата обработка ще се извършват само във:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

БЪЛГАРИЯ

| Ministry of Finance |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Тел.: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15 |
| Факс: (359-2) 98 12 498 |
| Електронен адрес: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Тел.: (359-2) 98 59 24 01/98 59 24 10/98 59 24 15

Факс: (359-2) 98 12 498

Електронен адрес: feedback@minfin.bg

ЧЕШКА РЕПУБЛИКА

В Чешката република контролът на вноса и износа на необработени диаманти съгласно Регламент (ЕО) No 2368/2002 и митническата обработка ще се извършват само във:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Тел.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, GSM: (420-737) 213 793 |
| Факс: (420-2) 61 33 38 70 |
| Електронен адрес: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Тел.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, GSM: (420-737) 213 793

Факс: (420-2) 61 33 38 70

Електронен адрес: diamond@cs.mfcr.cz

ГЕРМАНИЯ

В Германия контролът на вноса и износа на необработени диаманти съгласно Регламент (ЕО) No 2368/2002, включително издаването на сертификати на Общността, ще се извършва само от следния орган:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Тел.: (49-6781) 56 27-0 |
| Факс: (49-6781) 56 27-19 |
| Електронен адрес: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Тел.: (49-6781) 56 27-0

Факс: (49-6781) 56 27-19

Електронен адрес: poststelle@zabir.bfinv.de

За целите на член 5, параграф 3, членове 6, 9, 10, член 14, параграф 3 и членове 15 и 17 от настоящия регламент, отнасящи се по-специално до задълженията за докладване на Комисията, следният орган действа като компетентен немски орган:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβе 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Тел.: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82 |
| Факс: (49-911) 376 22 70 |
| Електронен адрес: diamondcert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβе 50

D-90408 Nürnberg

Тел.: (49-911) 376 35 61, 376 35 86, 376 35 82

Факс: (49-911) 376 22 70

Електронен адрес: diamondcert@ofdn.bfinv.de

РУМЪНИЯ

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1 |
| Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România, |
| (72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania) |
| Cod postal (Postal code) 011865 |
| Тел.: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75 |
| Факс: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Strada Georges Clemenceau Nr. 5, sectorul 1

Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România,

(72 Aviatorilor Bvd., sector 1, Bucharest, Romania)

Cod postal (Postal code) 011865

Тел.: (40-21) 318 46 35 / 312 98 90 / 312 12 75

Факс: (40-21) 318 46 35 / 314 34 62

www.anpc.ro

ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Тел.: (44-207) 008 6903 |
| Факс: (44-207) 008 3905 |
| Електронен адрес: GDO@gtnet.gov.uk“ |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Тел.: (44-207) 008 6903

Факс: (44-207) 008 3905

Електронен адрес: GDO@gtnet.gov.uk“

---

II Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/13

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 май 2008 година

относно общи насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността (2008—2010 г.)

(2008/390/ЕО)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 99, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

като взе предвид обсъждането от Европейския съвет на 13 и 14 март 2008 г.,

като има предвид, че Европейският парламент прие резолюция относно препоръката на Комисията,

ПРЕПОРЪЧВА:

РАЗДЕЛ А

МАКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОЛИТИКИ ЗА РАСТЕЖ И РАБОТНИ МЕСТА

A.1.   Макроикономически политики, създаващи условия за по-голям растеж и повече работни места

Осигуряване на икономическа стабилност за повишаване на заетостта и потенциала за растеж

Стабилните макроикономически политики и структурните реформи по отношение на пазарите на стоки, труд и капитали имат основно значение за поддържането на добре балансиран икономически растеж и за пълноценното осъществяване на потенциала за растеж. Паричните политики могат да дадат своя принос чрез поддържане на стабилност на цените и, без да се засяга тази цел, чрез подкрепа за други общи икономически политики, отнасящи се до растежа и заетостта. За новите държави-членки ще бъде от значение политиките в паричната сфера и обменния курс да допринасят за постигане на конвергенция. Режимите на обменния курс съставляват важна част от цялостната рамка на икономическата и парична политика и следва да бъдат ориентирани към постигане на реална и устойчива номинална конвергенция. На определен етап след присъединяването участието в механизма на обменните курсове (ERM II) следва да подпомогне тези усилия.

Осигуряването на стабилна бюджетна позиция ще позволи пълноценното и симетрично действие на автоматичните бюджетни стабилизатори през целия цикъл с оглед стабилизиране на производството съобразно потенциала. Предизвикателството пред държавите-членки, които вече са постигнали стабилни бюджетни позиции, е да ги удържат. За останалите държави-членки е от първостепенно значение да предприемат всички необходими коригиращи мерки за постигане на своите средносрочни бюджетни цели, особено ако икономическите условия се подобрят, като по този начин избегнат процикличните политики и се поставят в положение, осигуряващо достатъчно възможности за пълноценно действие на автоматичните стабилизатори през целия цикъл преди следващия икономически спад. По-специално, в съответствие с доклада за реформата на Пакта за стабилност и растеж (ПСР), утвърден от Европейския съвет на 22 март 2005 г., държавите-членки от еврозоната и ERM II, които още не са постигнали своите средносрочни бюджетни цели, следва да постигнат годишна корекция в рамките на цикличните корекции, като се изключат единичните и други временни мерки, от 0,5 % от БВП като база за сравнение.

Средносрочните бюджетни цели се диференцират за отделните държави-членки в зависимост от различните икономически и бюджетни позиции и развития. В съответствие с реформата на ПСР от 2005 г. средносрочните бюджетни цели ще бъдат преразгледани, за да се отчете по-пълно фискалната тежест, породена от застаряването. Освен това, също в съответствие с реформата от 2005 г., въвеждането или укрепването на националните фискални правила и институции, включително механизмите за мониторинг, могат да бъдат полезно допълнение към пакта и да спомогнат за постигането на неговите цели.

За някои държави-членки допълнително предизвикателство пред макроикономическата им политика представлява функционирането в условия на ускорено догонване, което е съпътствано в различна степен от външни дефицити, бързо разрастване на кредитирането и финансово задълбочаване. Фискалните ограничения, ефективният финансов контрол и насърчаването на конкурентоспособността са от основно значение за ограничаване на външните и вътрешните дисбаланси. Заемането на предпазлива фискална позиция е един от основните начини за удържане на външните дефицити в рамки, в които може да се осигури стабилно външно финансиране. Освен че допринасят за стабилни бюджетни позиции, фискалните ограничения могат също така да понижат риска от засилено търсене на вътрешния пазар, което да предизвиква непрекъснато нарастваща инфлация, и да предотвратят появата на рискове от макрофинансов характер, които могат да доведат до колебания в реалните обменни курсове и продължителна загуба на конкурентоспособност. Структурните реформи и подходящата координация на политиките играят основна роля, като помагат на икономиките да устоят на евентуално отрицателно развитие в глобалната икономика.

Насока 1. Осигуряване на икономическа стабилност за устойчив растеж

| 1. | В съответствие с Пакта за стабилност и растеж държавите-членки следва да спазват своите средносрочни бюджетни цели. Доколкото тази цел все още не е напълно постигната, те следва да предприемат всички необходими коригиращи мерки за постигането ѝ. Държавите-членки следва да избягват проциклични фискални политики. Нещо повече, необходимо е тези държави-членки, които имат твърде голям дефицит, да предприемат ефективни действия, за да осигурят бързото му коригиране. |
| --- | --- |

1.

В съответствие с Пакта за стабилност и растеж държавите-членки следва да спазват своите средносрочни бюджетни цели. Доколкото тази цел все още не е напълно постигната, те следва да предприемат всички необходими коригиращи мерки за постигането ѝ. Държавите-членки следва да избягват проциклични фискални политики. Нещо повече, необходимо е тези държави-членки, които имат твърде голям дефицит, да предприемат ефективни действия, за да осигурят бързото му коригиране.

| 2. | Държавите-членки, които отчитат дефицити по текущата сметка, които рискуват да се окажат неустойчиви, следва да работят за тяхното коригиране, като провеждат структурни реформи, увеличават външната конкурентоспособност и, където е уместно, допринасят за коригирането им чрез фискални политики. Вж. също интегрираната насока „Принос към динамичен и добре функциониращ икономически и паричен съюз (ИПС)“ (No 6). |
| --- | --- |

2.

Държавите-членки, които отчитат дефицити по текущата сметка, които рискуват да се окажат неустойчиви, следва да работят за тяхното коригиране, като провеждат структурни реформи, увеличават външната конкурентоспособност и, където е уместно, допринасят за коригирането им чрез фискални политики. Вж. също интегрираната насока „Принос към динамичен и добре функциониращ икономически и паричен съюз (ИПС)“ (No 6).

Гарантиране на икономическа и финансова устойчивост като основа за повишаване на заетостта

Без промени в политиките и по-общи промени на поведението, застаряващото население на Европа носи рискове за дългосрочната устойчивост на икономиката на Европейския съюз поради по-ниското потенциално нарастване на производството на глава от населението, породено от понижаването на дела на населението в работоспособна възраст и нарастващите разходи за пенсии, социално осигуряване, здравеопазване и системи за дългосрочни грижи. Ако не намерят своевременно решение, тези тенденции биха довели до значително увеличаване на тежестта на дълга. Както е документирано в доклада на Комисията относно устойчивостта, няколко държави-членки са изложени на голям риск по отношение на устойчивостта, а ред други — на среден риск.

Държавите-членки следва да се справят с икономическите последици от застаряването в съответствие с добре установената тройна стратегия за преодоляване на икономическите последици от застаряването. Това включва подходяща комбинация от политики за постигане на удовлетворително темпо на намаляване на дълга, включително чрез осъществяване на средносрочните цели, и за стимулиране на повишаването на равнищата на заетост и предлагане на работна ръка, така че да се компенсира въздействието на едно бъдещо намаляване на дела на лицата в работоспособна възраст, както и реформи на пенсионната система и системата на здравеопазването. От основно значение е също така да се модернизират системите за социална закрила, за да се гарантира тяхната финансова жизнеспособност, да се осигурят стимули за населението в работоспособна възраст за активно участие на пазара на труда, като същевременно сe оказва подкрепа за тези цели, що се отнася до достъпа и адекватността. Подобреното взаимодействие между системите за социална закрила и пазарите на труда може да отстрани деформациите и да поощри удължаването на трудовия живот на фона на увеличената продължителност на живота. Политиките за поддържане на здравето, включително превантивното здравеопазване, биха могли да помогнат да се увеличи делът на живота, прекаран в добро здраве, като по този начин се окаже подкрепа за устойчивостта на системите на здравеопазване.

Насока 2. Гарантиране на икономическата и фискалната стабилност като основа за повишаване на заетостта

С оглед на очакваните разходи за застаряващото население държавите-членки следва:

| 1. | да намаляват държавния дълг със задоволителни темпове, за да укрепят публичните финанси; |
| --- | --- |

1.

да намаляват държавния дълг със задоволителни темпове, за да укрепят публичните финанси;

| 2. | да реформират и укрепят пенсионните и социалноосигурителните системи и системите на здравеопазването, за да осигурят тяхната финансова жизнеспособност, социална адекватност и достъпност; |
| --- | --- |

2.

да реформират и укрепят пенсионните и социалноосигурителните системи и системите на здравеопазването, за да осигурят тяхната финансова жизнеспособност, социална адекватност и достъпност;

| 3. | да предприемат мерки за увеличаване на участието на пазара на труда и предлагането на работна ръка, особено сред жените, младите и по-възрастните работници, и да насърчават подход към работата, основан на жизнения цикъл, за да се увеличат работните часове в икономиката. |
| --- | --- |

3.

да предприемат мерки за увеличаване на участието на пазара на труда и предлагането на работна ръка, особено сред жените, младите и по-възрастните работници, и да насърчават подход към работата, основан на жизнения цикъл, за да се увеличат работните часове в икономиката.

Вж. също интегрираната насока „Насърчаване на подход към работата, основан на жизнения цикъл“ (No 18 и No 4, No 19, No 21).

Насърчаване на ефективното разпределение на ресурсите, насочено към растеж и заетост

За да може публичният сектор да допринася пълноценно за растежа и заетостта, той се нуждае от добре структурирани данъчни и разходни системи, които да поощряват ефикасното разпределение на ресурсите. Това може да се постигне чрез пренасочване на разходите към стимулиращи растежа категории, като научноизследователската и развойна дейност (НИРД), материалната инфраструктура, екологичните технологии, човешкия капитал и знанието, без при това да се подлагат на опасност целите за икономическа стабилност и устойчивост. Публичните ресурси трябва да се използват по най-ефикасен и ефективен начин. Държавите-членки могат да съдействат за контрола върху категориите разходите чрез адекватни бюджетни институции и фискални рамки, като използване на правила за разходите и бюджетно финансиране според постиженията, което измества фокуса от разходите към действителните постижения, както и чрез въвеждане на механизми за оценка с цел осигуряване на добро планиране на отделните мерки по реформите и цялостните пакети за реформа. Ключови приоритети за икономиката на ЕС са да се гарантира, че данъчните структури и тяхното взаимодействие с общественоосигурителните системи увеличават стимулите за работа и инвестиране, спомагат за по-висок растеж чрез увеличаване на заетостта и инвестициите и увеличават ефикасността и ефективността на разходите с цел подобряване на качеството на публичните финанси.

Насока 3. Насърчаване на ефективно разпределение на ресурсите, насочено към растеж и заетост

Без да пренебрегват насоките за икономическа стабилност и устойчивост, държавите-членки следва да пренасочат съставките на публичните разходи към съдействащите за увеличаване на растежа категории в съответствие със Стратегията от Лисабон, да адаптират данъчните структури за укрепване на потенциала за растеж, да осигурят въвеждането на механизми за оценяване на отношенията между публичните разходи и постигането на целите на политиките, както и да осигурят обща съгласуваност на пакетите от реформи.

Вж. също интегрираната насока „Насърчаване на устойчивото използване на ресурсите и подобрено взаимодействие между опазването на околната среда и растежа“ (No 11).

Осигуряване на промени в заплащането на труда, което да допринесе за растежа и стабилността и да допълва структурните реформи

Промените в заплащането на труда могат да допринесат за стабилизиране на макроикономическите условия и за създаване на набор от политики в подкрепа на заетостта. Това изисква реалното повишение на заплащането на труда да бъде съобразено със съществуващия темп на нарастване на производителността в средносрочен план, както и с равнището на печалбата, което дава възможност за инвестиране в производителността, капацитета и подобряването на заетостта. Това изисква временните фактори, като колебанията в производителността, дължащи се на циклични фактори или на еднократни повишения в основното равнище на инфлацията, да не водят до неустойчива тенденция в нарастването на заплащането на труда, а промените в заплащането да отразяват условията на местния пазар на труда. В страни с намаляващи дялове на пазарите е необходимо умереността при заплащането на труда да бъде съпътствана от реформи за увеличаване на производителността, така че да се осигури корекция на цената на единица труд с оглед възстановяване на конкурентоспособността. Тези въпроси трябва да се вземат предвид в постоянния диалог и обмен на информация между финансовите и фискалните органи и социалните партньори в рамките на макроикономическия диалог.

Насока 4. За да гарантират, че промените в заплащането на труда допринасят за макроикономическата стабилност и растежа, и да подобрят приспособимостта си, държавите-членки следва да насърчават установяването на подходящи рамкови условия за механизмите за договаряне на заплащането на труда, като в същото време напълно зачитат ролята на социалните партньори, с цел поощряване на такива промени в номиналното заплащане и разходите за труд, които да са съобразени със запазването на стабилни цени и с тенденцията в производителността на труда в средносрочен план, като отчитат разликите в квалификациите и условията на местния пазар на труда.

Вж. също интегрираната насока „Осигуряване на благоприятстващи заетостта промени в цената на труда и установяване на механизми за определяне на заплащането на труда“ (No 22).

Насърчаване на съгласуваността между макроикономическите политики, структурните политики и политиките по заетостта

Ролята на стабилните макроикономически политики е да осигурят условия, водещи до създаване на заетост и до растеж. От основно значение за увеличаване на производителността и заетостта в средносрочен план са структурните реформи, съгласувани със стабилни фискални позиции в краткосрочен и средносрочен план, които да доведат до пълно осъществяване и укрепване на потенциала за растеж. Те също така допринасят за финансова устойчивост, макроикономическа стабилност и устойчивост на сътресения. В същото време подходящите макроикономически политики са от ключово значение за пълноценно възползване от растежа и заетостта, постигнати в резултат от структурните реформи. Основна характеристика на цялостната икономическа стратегия на държавите-членки е осигуряването на съвкупност от съгласувани структурни политики, които да поддържат макроикономическата рамка, както и обратното. По-конкретно е необходимо пазарните реформи и инвестициите в човешкия капитал да подобрят общата приспособимост и капацитета за коригиране на икономиките в отговор на промени както в цикличните икономически условия, така и в дългосрочните тенденции от типа на глобализацията и технологиите. От тази гледна точка е важно да се осъществи реформата на данъчните и общественоосигурителните системи, за да се повиши атрактивността на трудовите доходи и се сведат до минимум факторите, предизвикващи незаинтересованост за участие на пазара на труда.

Насока 5. Насърчаване на по-добра съгласуваност между макроикономическите политики, структурните политики и политиките по заетостта

Държавите-членки следва да продължават реформите на пазарите на труда и на стоките, които едновременно увеличават потенциала за растеж и поддържат макроикономическата рамка, като засилват гъвкавостта, мобилността на операторите и капацитета за коригиране на пазарите на труд и стоки в отговор на глобализацията, технологичния напредък, изместването на търсенето и цикличните промени. По-специално, държавите-членки следва: да дадат нов тласък на реформите на данъците и на общественото осигуряване, за да се подобри стимулирането и да се повиши атрактивността на трудовите доходи; да увеличат приспособимостта на пазарите на труда, като при заетостта се съчетават гъвкавост и сигурност и се подобрява пригодността за заетост чрез инвестиране в човешкия капитал.

Вж. също интегрираната насока „Насърчаване на гъвкавост, която да се съчетава със сигурност на заетостта и намаляване на сегментацията на пазара на труда, като надлежно се отчита ролята на социалните партньори“ (No 21, No 19).

A.2.   Осигуряване на динамична и добре функционираща еврозона

От създаването на еврозоната преди почти десет години още четири държави се присъединиха към нея. Еврото спомогна за установяване на икономическа стабилност в държавите от еврозоната и като следствие предостави на страните от еврозоната благоприятни условия за финансиране и смекчи въздействието на външните колебанията в обменния курс. Невисокият растеж в някои части от еврозоната и непрестанните отклонения в нивата на растежа и инфлацията между страните от еврозоната повдигат въпроса, дали вътрешното регулиране в еврозоната работи гладко, давайки основание да се смята, че икономическите политики и управленските структури не са се адаптирали напълно, за да извлекат цялата полза от паричния съюз. Тъй като страните от еврозоната вече не могат да провеждат независими парични политики или политики на обменните курсове, за гладкото протичане на приспособяването към икономическите сътресения и за възстановяването на конкурентоспособността от ключово значение са по-нататъшните структурни реформи, които да поставят икономическото развитие на устойчива основа.

Необходимо е съвкупността от политики в еврозоната да насърчава икономическия растеж, като същевременно гарантира дългосрочна устойчивост и стабилност. На сегашния етап е важно съвкупността от политики да укрепи доверието между потребителите и инвеститорите, което също така означава ангажиране със средносрочната стабилност. Бюджетната политика трябва да осигури фискална позиция, която, от една страна, да може да поддържа стабилност на цените и да е съобразена с необходимостта от подготовка за последиците от застаряването на населението, и която, от друга страна, да осъществи структуриране на публичните разходи и приходи, така че да поощри икономическия растеж. През април 2007 г. еврогрупата постигна съгласие, че „като се използват благоприятните циклични условия, повечето държави-членки на еврозоната ще достигнат поставените средносрочни цели през 2008 г. или 2009 г., като всички държави от еврозоната следва да се стремят към постигането на тези цели най-късно до 2010 г.“ Поради големия дял на публичния сектор в икономическата дейност в еврозоната, качеството на публичните финанси оказва значително влияние върху икономическите постижения. От решаващо значение е също така ресурсите да се изразходват по ефикасен и ефективен начин с оглед укрепване на потенциала за растеж, като се свеждат до минимум деформациите, произтичащи от финансирането на публичните дейности. Всеобхватните структурни реформи ще позволят на еврозоната с течение на времето да повиши потенциала си за растеж и ще гарантират, че по-високият растеж не увеличава потенциала за по-висока инфлация. Реформите, които служат на целите за по-приспособими, интегриращи и интегрирани пазари на труда, за повече конкуренция на пазарите на стоки и услуги и за по-задълбочена интеграция на финансовите пазари, съпътствани от макроикономически политики, насочени към растеж и стабилност, са от особено значение за държавите-членки от еврозоната, тъй като те оказват силно въздействие върху способността им за адекватно приспособяване към сътресенията.

За еврозоната е изключително важно да играе пълноценна роля в международното парично и икономическо сътрудничество, за да допринесе за международната икономическа стабилност и по-добре да представлява своите икономически интереси. Докато назначаването на председател на еврогрупата след 2005 г. за период от две години доведе до по-голяма стабилност по отношение на представянето на еврозоната извън нея, необходимо е да се направят още стъпки за подобряване на външното представяне, така че еврозоната да може да поеме водеща стратегическа роля в развитието на световната икономическа система, съответстваща на нейната икономическа тежест.

Непреките ефекти са най-мощни и нуждата от обща програма се усеща най-силно в еврозоната. Приемането на обща валута и на обща парична политика предлага допълнително измерение в координацията, което може да засили ролята на еврозоната за осигуряване на растеж и работни места в целия ЕС.

Насока 6. За да дадат своя принос за един динамичен и добре функциониращ ИПС, държавите-членки от еврозоната трябва да осигурят по-добра координация на своите икономически и бюджетни политики, и по-конкретно:

| 1. | да обърнат специално внимание на фискалната устойчивост на публичните си финанси в пълно съответствие с Пакта за стабилност и растеж; |
| --- | --- |

1.

да обърнат специално внимание на фискалната устойчивост на публичните си финанси в пълно съответствие с Пакта за стабилност и растеж;

| 2. | да дадат своя принос за съвкупност от политики, които да спомагат за икономическо възстановяване и да са съвместими с ценовата стабилност, като по този начин повишават доверието между бизнеса и потребителите в краткосрочен план и същевременно са съвместими с един дългосрочен устойчив растеж; |
| --- | --- |

2.

да дадат своя принос за съвкупност от политики, които да спомагат за икономическо възстановяване и да са съвместими с ценовата стабилност, като по този начин повишават доверието между бизнеса и потребителите в краткосрочен план и същевременно са съвместими с един дългосрочен устойчив растеж;

| 3. | да ускорят структурните реформи, които да увеличат дългосрочния потенциал за растеж на еврозоната и да подобрят нейната производителност, конкурентоспособност и икономическо приспособяване към несиметрични сътресения, като се обръща особено внимание на политиките по заетостта; и |
| --- | --- |

3.

да ускорят структурните реформи, които да увеличат дългосрочния потенциал за растеж на еврозоната и да подобрят нейната производителност, конкурентоспособност и икономическо приспособяване към несиметрични сътресения, като се обръща особено внимание на политиките по заетостта; и

| 4. | да осигурят влияние на еврозоната в световната икономика, съизмеримо с нейната икономическа тежест. |
| --- | --- |

4.

да осигурят влияние на еврозоната в световната икономика, съизмеримо с нейната икономическа тежест.

РАЗДЕЛ Б

МИКРОИКОНОМИЧЕСКИ РЕФОРМИ ЗА ПОВИШАВАНЕ НА ПОТЕНЦИАЛА НА ЕВРОПА ЗА РАСТЕЖ

Структурните реформи са от основно значение за повишаване на потенциала на Европа за растеж и за подкрепа на макроикономическата стабилност, защото те повишават ефективността и приспособимостта на европейската икономика. Увеличаването на производителността се подхранва от конкуренцията, човешкия капитал, инвестициите и иновациите. Повишаването на потенциала на Европа за растеж изисква постигането на напредък както в създаването на работни места, така и в увеличаването на производителността. След като повече от десет години изоставаше от ръста на производителността в САЩ, от средата на 2005 г. ръстът на производителността в ЕС се ускори, въпреки че сега е в застой в няколко сектора. Поддържането на това подобрение представлява значително предизвикателство за Съюза, особено предвид застаряващото му население. Очаква се застаряването само по себе си да намали почти наполовина сегашното равнище на потенциала за растеж. Ето защо запазването на тенденцията за увеличаване на производителността, една по-добре образована, квалифицирана и мотивирана работна сила, както и увеличаването на броя отработени часове са неизбежни, за да се поддържа и повиши стандарта на живот в бъдеще, както и за да се осигури високо равнище на социална закрила. Освен това по-доброто сътрудничество между различните нива на управление ще даде възможност за по-последователно, координирано и ефикасно разработване на политиките.

Б.1.   Знания и иновации — двигателите на устойчивия растеж

Знанията, натрупани чрез инвестиции в НИРД, в иновациите, в образованието и в обучението през целия живот са ключов източник на дългосрочен растеж. Политиките, насочени към увеличаване на инвестициите в знания и към укрепване на капацитета за иновации на икономиката на ЕС, са в сърцето на Стратегията от Лисабон за растеж и заетост. Ето защо националните и регионалните програми за периода 2007—2013 г. са все по-насочени към инвестиране в тези области в съответствие с целите от Лисабон.

Увеличаване и подобряване на инвестициите в НИРД с оглед създаване на Европейско пространство на знанието

НИРД с високо качество е от решаващо значение за процеса на иновации и по тази причина представлява важен принос за нашата конкурентоспособност в бъдеще. НИРД засяга икономическия растеж по различни начини: първо, тя може да допринесе за създаването на нови пазари или производствени процеси; второ, тя може да доведе до подобрения с нарастваща стойност във вече съществуващи продукти и производствени процеси; трето, тя увеличава капацитета на дадена страна да възприема нови технологии и четвърто, тя увеличава потенциала за иновации. Екологосъобразните технологии и екоиновациите играят важна роля за постигане на устойчиво развитие.

Понастоящем ЕС отделя около 1,85 % от БВП за НИРД (въпреки че тази стойност варира от под 0,5 % до почти 4 % от БВП в различните държави-членки). Равнището на разходите за НИРД леко спадна от 2000 г. насам. Освен това само около 55 % от разходите за научноизследователска дейност в ЕС се осигуряват от сектора на бизнеса. Ниското равнище на частни инвестиции в НИРД е едно от основните обяснения за разликата в областта на иновациите между ЕС и САЩ. Необходим е по-бърз напредък в установяването на Европейското изследователско пространство, включително постигане на общата цел на ЕС за увеличаване на инвестициите в научноизследователска дейност до 3 % от БВП до 2010 г. Държавите-членки се призовават да отчетат целите си за разходи за НИРД и мерките за постигането им, предвидени в национални програми за реформа и годишните доклади по изпълнението, като обръщат специално внимание на придаването на европейско измерение на националните си политики в тази област. Основното предизвикателство е да се създадат рамкови условия, инструменти и стимули за предприятията, за да инвестират повече в научноизследователска дейност.

Публичните разходи за научни изследвания трябва да станат по-ефективни, а връзките между публичната научноизследователска дейност и частния сектор трябва да се подобрят. Следва да се укрепят елитните центрове и мрежи и да се изгради модерна координирана научноизследователска инфраструктура, като се използват по-добре като цяло механизмите за публична подпомагане, за да се стимулират иновациите в частния сектор, както и следва да се осигури по-добро въздействие на публичните инвестиции и модернизиране на управлението на научноизследователските институции и университетите. Важно е също така да се гарантира, че дружествата функционират в конкурентна среда, защото конкуренцията е съществен стимул за разходи в областта на иновациите от страна на частния сектор. Освен това трябва да се направи решително усилие за повишаване на броя и качеството на изследователите, работещи в Европа, по-специално чрез привличане на повече студенти в научните, техническите и инженерните специалности, насърчаване на развитието в научната кариера и намаляване на пречките пред международната, европейската и междусекторната мобилност на научните работници, включително привличане и реинтеграция на елитни, работили в чужбина и чужди изследователи и студенти. Европейското измерение на НИРД следва да бъде укрепено чрез съвместно финансиране, натрупване на критична маса от изследователи и оптимален брой научноизследователски инфраструктури на равнището на ЕС в приоритетни области, изискващи голямо финансиране, и чрез намаляване на пречките пред мобилността на изследователите, университетските преподаватели и студентите. За увеличаване на капацитета за създаване и възприемане на нови знания са необходими допълнителни усилия за подобряване и поддържане на качеството на образованието, особено на висшето образование.

Насока 7. За да се увеличат и подобрят инвестициите в НИРД, по-специално от частния бизнес, глобалната цел за 2010 г. от 3 % от БВП се потвърждава с адекватно разпределение между частните и публичните инвестиции, като държавите-членки определят конкретни междинни стойности. Държавите-членки следва допълнително да разработят съвкупност от подходящи мерки за насърчаване на НИРД, по-специално в бизнеса, чрез:

| 1. | подобрени рамкови условия и осигуряване на достатъчно конкурентна и привлекателна среда за функциониране на дружествата; |
| --- | --- |

1.

подобрени рамкови условия и осигуряване на достатъчно конкурентна и привлекателна среда за функциониране на дружествата;

| 2. | по-ефективно и ефикасно публично финансиране на НИРД и развитие на публично-частните партньорства; |
| --- | --- |

2.

по-ефективно и ефикасно публично финансиране на НИРД и развитие на публично-частните партньорства;

| 3. | развиване и укрепване на елитни центрове на образователните и изследователските институции в държавите-членки, както и създаване на нови, където е уместно, и подобряване на сътрудничеството по обмена на технологии между публичните изследователски институти и частните предприятия; |
| --- | --- |

3.

развиване и укрепване на елитни центрове на образователните и изследователските институции в държавите-членки, както и създаване на нови, където е уместно, и подобряване на сътрудничеството по обмена на технологии между публичните изследователски институти и частните предприятия;

| 4. | разработване и подобряване на използването на стимули за въздействие върху частната НИРД; |
| --- | --- |

4.

разработване и подобряване на използването на стимули за въздействие върху частната НИРД;

| 5. | модернизиране на управлението на изследователските институти и университетите; |
| --- | --- |

5.

модернизиране на управлението на изследователските институти и университетите;

| 6. | осигуряване на достатъчен брой квалифицирани изследователи чрез привличане на повече студенти в научните, техническите и инженерните специалности и подобряване на възможностите за научна кариера, както и на мобилността в европейски, международен и междусекторен план на научните работници и персонала, ангажиран в развойни дейности. |
| --- | --- |

6.

осигуряване на достатъчен брой квалифицирани изследователи чрез привличане на повече студенти в научните, техническите и инженерните специалности и подобряване на възможностите за научна кариера, както и на мобилността в европейски, международен и междусекторен план на научните работници и персонала, ангажиран в развойни дейности.

Улесняване на иновациите

Динамиката на европейската икономика зависи от нейния творчески и иновационен капацитет. Трябва да се установят рамкови икономически условия за иновациите. Това включва добре работещи финансови пазари и пазари на стоки, както и ефективни и достъпни средства за прилагане на правата на интелектуална собственост. Иновациите често се въвеждат на пазара от новите предприятия, които вероятно срещат особени трудности при получаването на финансиране. Ето защо мерките за насърчаване на създаването и развитието на иновационни предприятия, включително подобреният достъп до финансиране, следва да подобрят иновационната дейност. Разпространението на технологиите и политиките за по-добро интегриране на националните системи за иновации и образователните системи може да бъде насърчено чрез развиване на иновационни полюси и мрежи, както и чрез услуги в подкрепа на иновациите, насочени към МСП. Обменът на знания чрез мобилност на изследователите, преките чуждестранни инвестиции или вносът на технологии са особено ползотворни за изоставащите страни и региони. От решаващо значение е също да се задълбочи интеграцията на знанието в триъгълника, образуван от НИРД, образованието и иновациите. По специално висококачествените системи за образование и обучение са сред предпоставките за високи научни постижения и иновации.

Ето защо широкообхватната стратегия на ЕС за иновациите се занимава с правата на интелектуална собственост, стандартизацията, използването на обществени поръчки за стимулиране на иновациите, съвместните технологични инициативи, насърчаването на иновациите на водещите пазари, сътрудничеството между висшето образование, изследователската дейност и бизнеса, в това число иновациите с „открит източник“, с поощряването на иновациите в регионите, с иновациите в услугите и иновациите от нетехнологичен характер и с подобряването на достъпа на предприятията до финансиране, особено до рисков капитал.

Необходимо е Европейският съюз да намери решения за система за патентно съдопроизводство и за патент на Общността.

Насока 8. За да улеснят иновациите във всичките им форми, държавите-членки следва да се съсредоточат върху:

| 1. | подобряване на услугите в подкрепа на иновациите, по-специално за разпространяване и трансфер на технологии; |
| --- | --- |

1.

подобряване на услугите в подкрепа на иновациите, по-специално за разпространяване и трансфер на технологии;

| 2. | създаване и развитие на иновационни полюси, мрежи и „инкубатори“, които обединяват университети, научноизследователски институти и предприятия, в това число на местно и регионално равнище, и които помагат за намаляване на технологичната разлика между регионите; |
| --- | --- |

2.

създаване и развитие на иновационни полюси, мрежи и „инкубатори“, които обединяват университети, научноизследователски институти и предприятия, в това число на местно и регионално равнище, и които помагат за намаляване на технологичната разлика между регионите;

| 3. | насърчаване на презграничния трансфер на знания, включително от преки чуждестранни инвестиции; |
| --- | --- |

3.

насърчаване на презграничния трансфер на знания, включително от преки чуждестранни инвестиции;

| 4. | насърчаване на обществените поръчки за иновативни продукти и услуги; |
| --- | --- |

4.

насърчаване на обществените поръчки за иновативни продукти и услуги;

| 5. | по-добър достъп до национално и международно финансиране; |
| --- | --- |

5.

по-добър достъп до национално и международно финансиране;

| 6. | ефективни и достъпни средства за осигуряване прилагането на правата на интелектуална собственост. |
| --- | --- |

6.

ефективни и достъпни средства за осигуряване прилагането на правата на интелектуална собственост.

Разпространяването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ) в съответствие с целите и дейностите по инициативата i2010 също е важно средство за подобряване на производителността, а оттам и на икономическия растеж. ЕС не успява напълно да се възползва от предимствата на ИКТ, което се дължи най-вече на недостатъчните инвестиции в ИКТ, в организационните иновации и в създаването на дигитални умения. По-широката и по-ефективна употреба на ИКТ и установяването на хармонизиран единен пазар на електронните комуникационни услуги ще укрепи конкурентоспособността на европейския бизнес в бъдеще. Важно е също да се намали и предотврати фрагментирането на електронния вътрешен пазар чрез въвеждането на взаимозаменяеми електронни услуги между държавите-членки във всички сегменти. Откритите стандарти на ИКТ са полезни като основа за оперативна съвместимост и иновации. Следва също така да се гарантират сигурността на мрежите, сигурността на личната информация, както и сближаването. Държавите-членки следва да насърчават разгръщането на широколентовите мрежи, включително в регионите със занижено равнище на обслужване, за да се развие икономика на знанието, както и да се намалят регионалните несъответствия по отношение на икономическото, социалното и културното развитие, и да се насърчават растежът и иновациите в нови услуги, като се популяризира разгръщането на високоскоростни широколентови мрежи.

Насока 9. За да улеснят разпространяването и ефективната употреба на ИКТ и изграждането на всеобхватно информационно общество, държавите-членки следва:

| 1. | да насърчават широкоразпространеното използване на ИКТ в публичните служби, в МСП и в домакинствата; |
| --- | --- |

1.

да насърчават широкоразпространеното използване на ИКТ в публичните служби, в МСП и в домакинствата;

| 2. | да установят необходимата рамка за свързаните с това промени в организацията на работа в икономиката; |
| --- | --- |

2.

да установят необходимата рамка за свързаните с това промени в организацията на работа в икономиката;

| 3. | да насърчават силното присъствие на европейската промишленост в ключови сегменти от ИКТ; |
| --- | --- |

3.

да насърчават силното присъствие на европейската промишленост в ключови сегменти от ИКТ;

| 4. | да поощряват развитието на силна промишленост в областта на ИКТ и на работата със съдържание, както и добре функциониращи пазари; |
| --- | --- |

4.

да поощряват развитието на силна промишленост в областта на ИКТ и на работата със съдържание, както и добре функциониращи пазари;

| 5. | да гарантират сигурността на мрежите и на информацията, както и сближаване и оперативна съвместимост, за да се създаде информационно пространство без граници; |
| --- | --- |

5.

да гарантират сигурността на мрежите и на информацията, както и сближаване и оперативна съвместимост, за да се създаде информационно пространство без граници;

| 6. | да насърчават разгръщането на широколентовите мрежи, включително в регионите със занижено равнище на обслужване, за да се развие икономика на знанието. Вж. също интегрираната насока „Насърчаване на гъвкавостта, съчетана със сигурност на работното място и намаляване сегментацията на пазара на труда, отчитайки ролята на социалните партньори“ (No 21). |
| --- | --- |

6.

да насърчават разгръщането на широколентовите мрежи, включително в регионите със занижено равнище на обслужване, за да се развие икономика на знанието. Вж. също интегрираната насока „Насърчаване на гъвкавостта, съчетана със сигурност на работното място и намаляване сегментацията на пазара на труда, отчитайки ролята на социалните партньори“ (No 21).

Засилване на конкурентните предимства на европейската промишлена база

Стабилната промишлена база е от ключово значение за европейската икономика. Конкурентоспособността на ЕС зависи от способността на икономиката да пренасочва дейностите си към сектори с по-висока производителност. Един подход, при който публичните политики водят до иновации и заетост, а регионалните и други политики са добре интегрирани, съдейства за осъвременяване на промишлената база на ЕС. Освен това, за да засили и поддържа ролята си на икономически и технологичен лидер, Европа трябва да повиши капацитета си за разработване и внедряване на нови технологии, включително на ИКТ и технологии за опазване на околната среда. Взаимодействието, получено в резултат на съвместното преодоляване на предизвикателствата пред изследователската работа, регулирането и финансирането на европейско равнище, където поради мащаба или обхвата отделните държави-членки не могат самостоятелно да се справят с пазарната неефективност, заслужава да бъде анализирано и използвано. ЕС все още не успява да реализира пълноценно технологичния си потенциал. Европейската промишлена политика следва да се стреми към създаването на равностойни условия за бизнес, основан на лоялна конкуренция. Създаването на общ пул от високи европейски научни постижения, както и развитието на публично-частните партньорства и сътрудничеството между държавите-членки, там където ползите са повече за обществото, отколкото за частния сектор, ще спомогне за използването на този технологичен потенциал.

Насока 10. За да засили конкурентните предимства на промишлената си база, Европа се нуждае от стабилна промишлена тъкан по цялата ѝ територия. Необходимото следване на модерна и активна промишлена политика означава да се засилят конкурентните предимства на промишлената база, включително чрез принос към привлекателни рамкови условия както за производството, така и за услугите, като в същото време се осигури допълване на дейностите на национално, транснационално и европейско равнище. Държавите-членки следва:

| 1. | да започнат от определянето на факторите, които подпомагат добавянето на стойност и конкурентоспособността в ключови промишлени сектори, и да се изправят пред предизвикателствата на глобализацията; |
| --- | --- |

1.

да започнат от определянето на факторите, които подпомагат добавянето на стойност и конкурентоспособността в ключови промишлени сектори, и да се изправят пред предизвикателствата на глобализацията;

| 2. | да се съсредоточат също върху разработването на нови технологии и пазари, което предполага:






  а) | по-специално ангажираност по отношение на насърчаването на нови технологични инициативи, въз основа на публично-частните партньорства и на сътрудничеството между държавите-членки, които помагат за преодоляването на пазарната неефективност; |
| --- | --- | --- |

2.

да се съсредоточат също върху разработването на нови технологии и пазари, което предполага:

а)

по-специално ангажираност по отношение на насърчаването на нови технологични инициативи, въз основа на публично-частните партньорства и на сътрудничеството между държавите-членки, които помагат за преодоляването на пазарната неефективност;

| б) | както и създаване и развитие на мрежи от регионални или местни групи в целия ЕС с по-голяма ангажираност на МСП. |
| --- | --- |

б)

както и създаване и развитие на мрежи от регионални или местни групи в целия ЕС с по-голяма ангажираност на МСП.

Вж. също интегрираната насока „Подобряване на способността за посрещане на потребностите на пазара на труда“ (No 20).

Насърчаване на устойчивото използване на ресурсите

Трайният успех за Съюза зависи също от посрещането на редица предизвикателства, свързани с ресурсите и околната среда, които ако бъдат пренебрегнати или бъдат посрещнати по нерентабилен начин, ще действат като спирачка за по-нататъшния растеж. Събитията напоследък подчертаха значението на енергийната ефективност и намаляването на уязвимостта на европейската икономика спрямо колебанията на цената на петрола. Нужен е интегриран подход към политиката за климата и енергийната политика, за да се повиши сигурността на доставките, да се гарантира конкурентоспособността на икономиката на ЕС и наличието на достъпна енергия и за да се борим с изменението на климата. Както държавите-членки, така и Общността трябва да дадат своя принос за постигане на целите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 20 %, достигане на дял от 20 % на възобновяемите енергийни източници, както и подобряване с 20 % на енергийната ефективност до 2020 г., а също и за подготовка на намаляването на емисиите на парникови газове с 30 % до 2020 г. като принос на ЕС към глобалното и всеобхватно споразумение за периода след 2012 г., при условие че други развити страни се ангажират със сравними по стойност намаления на емисиите, а икономически по-напредналите развиващи се страни се ангажират с подходящ принос. Следва да се разработват политики, които да гарантират изпълнение на целите по икономически най-рентабилен начин и на основата на най-малко разходи. Основно предизвикателство ще бъде да се гарантира, че преходът към нисковъглеродна икономика се извършва по начин, съобразен с конкурентоспособността на ЕС, подкрепя стабилното и устойчиво управление на публичните финанси и допринася за по-широкообхватните цели за растеж в съответствие със Стратегията от Лисабон за растеж и работни места. Изключително важно е държавите-членки да продължат борбата с измененията на климата, така че глобалното повишаване на температурата да не надхвърли с 2 °C равнището от преди индустриализацията, и да изпълняват целите от Киото, както и целите за 2020 г., по разходоефективен начин. Държавите-членки следва да предотвратят загубата на биологично разнообразие от настоящия момент до 2010 г. и да запазят услугите по отношение на екосистемите, по-специално като включат това изискване в други политики предвид значението на биоразнообразието за определени сектори на икономиката.

Развиването на ефикасна и устойчива транспортна политика, включително като се позволи вътрешно покриване на външните разходи по ефективен начин, е от решаващо значение. В този контекст използването на инструменти, основани на пазарни принципи, така че цените по-добре да отразяват щетите за околната среда и социалните разходи, играе ключова роля и е важно да се даде възможност за пълноценно функциониране на подходящи ценови сигнали. Следва също да се укрепи схемата за търговия на емисии на ЕС. Насърчаването на развитието и употребата на екологични технологии и екоиновации, използването на „зелени“ обществени поръчки, като се обръща особено внимание на МСП, и прекратяването на субсидиите за дейности, които вредят на околната среда, наред с други политически инструменти, включително данъчно облагане, екологични субсидии и такси, могат да подобрят въздействието на иновациите и да увеличат приноса към устойчивото развитие. Например дружествата на ЕС са сред водещите в света в разработването на нови технологии за възобновяема енергия. В контекста на постоянното повишаване на цените на енергията и натрупването на заплахи за климата е важно да се насърчава подобряването на енергийната ефективност, която допринася както за растежа, така и за устойчивото развитие.

Насока 11. За да насърчат устойчивото използване на ресурсите и подобреното взаимодействие между опазването на околната среда и растежа, държавите-членки следва:

| 1. | да отдадат приоритет на енергийната ефективност и на комбинираното производство на енергия, на развитието на устойчива възобновяема енергия и бързото разпространение на технологии, които не вредят на околната среда и са екологично ефективни, от една страна, a) на вътрешния пазар, по-конкретно в транспорта и енергетиката, inter alia, с цел да се намали уязвимостта на европейската икономика от колебанията на цените на петрола, и от друга страна, б) към останалия свят като сектор със значим потенциал за износ; |
| --- | --- |

1.

да отдадат приоритет на енергийната ефективност и на комбинираното производство на енергия, на развитието на устойчива възобновяема енергия и бързото разпространение на технологии, които не вредят на околната среда и са екологично ефективни, от една страна, a) на вътрешния пазар, по-конкретно в транспорта и енергетиката, inter alia, с цел да се намали уязвимостта на европейската икономика от колебанията на цените на петрола, и от друга страна, б) към останалия свят като сектор със значим потенциал за износ;

| 2. | да поощряват вътрешното покриване на външните разходи за околна среда и разделянето на икономическия растеж от влошаването на околната среда. Реализирането на тези приоритети следва да бъде в съответствие със съществуващото законодателство на Общността, както и с дейностите и инструментите, предложени в Плана за действие за технологии за околната среда (ETAP), inter alia, чрез: a) използване на инструменти, основани на пазарни принципи, б) рискови капитали и финансиране на НИРД, в) насърчаване на модели за устойчиво производство и потребление, включително на „зелените“ обществени поръчки, г) отделяне на специално внимание на МСП, и д) реформа на субсидиите за дейностите, които имат значителен отрицателен ефект върху околната среда и са несъвместими с устойчивото развитие, с оглед на постепенно им премахване; |
| --- | --- |

2.

да поощряват вътрешното покриване на външните разходи за околна среда и разделянето на икономическия растеж от влошаването на околната среда. Реализирането на тези приоритети следва да бъде в съответствие със съществуващото законодателство на Общността, както и с дейностите и инструментите, предложени в Плана за действие за технологии за околната среда (ETAP), inter alia, чрез: a) използване на инструменти, основани на пазарни принципи, б) рискови капитали и финансиране на НИРД, в) насърчаване на модели за устойчиво производство и потребление, включително на „зелените“ обществени поръчки, г) отделяне на специално внимание на МСП, и д) реформа на субсидиите за дейностите, които имат значителен отрицателен ефект върху околната среда и са несъвместими с устойчивото развитие, с оглед на постепенно им премахване;

| 3. | да преследват целта за предотвратяване на загубата на биологично разнообразие от настоящия момент до 2010 г., по-специално като включат това изискване в други политики предвид значението на биоразнообразието за определени сектори на икономиката; |
| --- | --- |

3.

да преследват целта за предотвратяване на загубата на биологично разнообразие от настоящия момент до 2010 г., по-специално като включат това изискване в други политики предвид значението на биоразнообразието за определени сектори на икономиката;

| 4. | да продължат борбата с измененията на климата, като в същото време изпълняват целите от Киото по разходоефективен начин, особено по отношение на МСП. |
| --- | --- |

4.

да продължат борбата с измененията на климата, като в същото време изпълняват целите от Киото по разходоефективен начин, особено по отношение на МСП.

Вж. също интегрираната насока „Насърчаване на ефективното разпределение на ресурси, насочени към растеж и заетост“ (No 3).

Б.2.   Да превърнем Европа в по-привлекателно място за инвестиции и работа

Привлекателността на Европейския съюз като място за инвестиции зависи, inter alia, от размера и от отвореността на пазарите му, от регулаторната среда, от качеството на работната ръка и от инфраструктурата му.

Разширяване и задълбочаване на вътрешния пазар

Докато вътрешният пазар на стоки е сравнително добре интегриран, пазарите на услуги остават де юре или де факто по-скоро фрагментирани. Пълното и навременно прилагане на директивата за услугите ще бъде значителна стъпка към установяване на напълно функциониращ вътрешен пазар на услугите. Премахването на пречките, от намаляване на административната тежест до трансграничните дейности, ще помогне за освобождаване на неизползвания потенциал на сектора на услугите в Европа. Важно е да бъде подобрена данъчната среда. Функционирането на единния пазар може да бъде подобрено чрез продължаване на усилията за справяне с данъчните измами, премахване на вредната данъчна конкуренция и засилено сътрудничество в областта на данъчното облагане между държавите-членки и, когато е подходящо, на европейско равнище, при зачитане на националните компетенции. Работата в тази област ще продължи, включително по отношение на преодоляването на пречките пред вътрешния пазар. Накрая пълната интеграция на финансовите пазари чрез прилагане на стратегията, изложена в Бялата книга за финансовите услуги за периода 2005—2010 г., ще повиши производителността и заетостта, като позволи по-ефективно разпределение на капитала и създаване на по-добри условия за финансиране на частния сектор.

Държавите-членки постигнаха напредък в транспонирането на директивите за вътрешния пазар. Независимо от това, по-нататъшното подобряване следва да се запази като приоритет, за да има полза от единния европейски пазар. Освен това често директивите не се изпълняват или прилагат по правилен начин, което личи от големия брой процедури за нарушения, започнати от Комисията. Държавите-членки следва да обменят най-добри практики помежду си и да си сътрудничат с Комисията, за да гарантират, че предоставят всички ползи от законодателството на вътрешния пазар на своите граждани и предприятия. Така например съществува значителен потенциал за подобряване на практиките при обществените поръчки. Такива подобрения биха намерили отражение в повишения дял на публично рекламираните обществени поръчки. Освен това по-откритите обществени поръчки биха довели до спестяване на значителни бюджетни средства от държавите-членки.

Насока 12. За да разширят и задълбочат вътрешния пазар, държавите членки следва:

| 1. | да ускорят транспонирането на директивите за вътрешния пазар; |
| --- | --- |

1.

да ускорят транспонирането на директивите за вътрешния пазар;

| 2. | да отдадат приоритет на по-стриктно и по-добро прилагане на законодателството за вътрешния пазар; |
| --- | --- |

2.

да отдадат приоритет на по-стриктно и по-добро прилагане на законодателството за вътрешния пазар;

| 3. | да премахнат оставащите препятствия пред трансграничните дейности; |
| --- | --- |

3.

да премахнат оставащите препятствия пред трансграничните дейности;

| 4. | да прилагат ефективно правилата на ЕС за обществените поръчки; |
| --- | --- |

4.

да прилагат ефективно правилата на ЕС за обществените поръчки;

| 5. | да насърчават напълно функциониращия вътрешен пазар на услуги, като в същото време запазят европейския социален модел; |
| --- | --- |

5.

да насърчават напълно функциониращия вътрешен пазар на услуги, като в същото време запазят европейския социален модел;

| 6. | да ускорят интеграцията на финансовия пазар чрез последователно и съгласувано прилагане на Плана за действие за финансовите услуги. Вж. също интегрираната насока „Подобряване на способността за посрещане на потребностите на пазара на труда“ (No 20). |
| --- | --- |

6.

да ускорят интеграцията на финансовия пазар чрез последователно и съгласувано прилагане на Плана за действие за финансовите услуги. Вж. също интегрираната насока „Подобряване на способността за посрещане на потребностите на пазара на труда“ (No 20).

Осигуряване на отворени и конкурентни пазари в Европа и извън нея

Отворената система за глобална търговия е от съществен интерес за ЕС. Като световен лидер в търговията и инвестициите нашата отвореност позволява по-ниски разходи за ресурсите в промишлеността, по-ниски цени за потребителите, стимулиране на конкурентоспособността на предприятията и нови инвестиции. Същевременно за ЕС е важно да използва влиянието си при международни преговори, за да настоява за все по-отворени пазари, които следва да доведат до взаимни ползи. Ето защо ЕС остава ангажиран с бъдещото премахване на пречките пред търговията и инвестициите, като остава строг към нечестните практики в търговията, инвестициите и нарушаването на конкуренцията. Също така е важно да работим с нашите ключови търговски партньори за създаването на общо пространство на съвместими регулаторни разпоредби и стандарти, включително сътрудничество на международно равнище, за подобряване на ефективността и устойчивостта на международните финансови пазари.

Политиката за конкуренция играе ключова роля в гарантирането на равностойни условия за дружествата в ЕС. Може също така да се окаже полезно да се разгледа по-широката регулаторна рамка на пазарите, за да се насърчат тези условия, които позволяват на дружествата да се конкурират ефективно, особено като се вземат предвид външните аспекти на конкурентоспособността при развиването и прилагането на нашите собствени вътрешни политики. Допълнително отваряне на европейските пазари за конкуренцията може да се постигне, като се намали общото равнище на съществуващата държавна помощ. Това трябва да бъде съчетано с преразпределянето на съществуващата държавна помощ в полза на някои хоризонтални цели. Това се улеснява от преразглеждането на правилата за държавната помощ.

Структурните реформи, които улесняват навлизането на пазара, са особено ефективни за засилване на конкуренцията. Те са от особено значение за пазарите, които преди са били защитени срещу конкуренцията поради антиконкурентно поведение, съществуване на монополи, твърде много регулаторни режими (например наличието на разрешителни, лицензи, изисквания за минимален капитал, правни пречки, работното време на магазините, регулирани цени и т.н. могат да попречат на създаването на ефективна конкурентна среда) или заради търговски протекционизъм.

Освен това прилагането на съгласувани мерки за отваряне на мрежовите индустрии към конкуренция (в области като услугите, свързани с доставка на газ, електричество, транспорт, телекомуникации и пощенски услуги) следва да осигури по-ниски цени като цяло, като същевременно гарантира доставката на услуги от общ икономически интерес за всички граждани. Регулаторните органи и органите за конкуренцията следва да осигурят конкуренция в либерализирани пазари. Трябва да се гарантира достатъчното предоставяне на висококачествени услуги от общ икономически интерес на достъпна цена.

Потребителите с повече права могат да направят своя информиран избор и по-бързо да възнаградят ефективните оператори. Трябва да се положат допълнителни усилия, за да се подобри прилагането на законодателството в защита на потребителите, което едновременно им дава повече права и отваря вътрешния пазар за по-интензивна конкуренция при продажбите на дребно.

Отвореността навън за търговията и инвестициите, чрез увеличаване както на вноса, така и на износа, е важен стимул за растежа и заетостта, като може да засили и структурните реформи. Отворената и силна система за глобални правила в търговията е от жизненоважно значение за европейската икономика. Успешното сключване на едно амбициозно и балансирано споразумение в рамките на преговорите от кръга Доха, както и изготвянето на двустранни и регионални споразумения за свободна търговия, следва да отвори допълнително пазарите към търговия и инвестиции, като по този начин допринесе за повишаване на потенциала за растеж. С оглед на това ЕС остава готов да подпомага своите търговски и инвестиционни партньори в изграждането на глобални стандарти, и по-специално да подкрепя изграждането на капацитет в развиващите се страни.

Насока 13. За да осигурят отворени и конкурентоспособни пазари в Европа и извън нея и за да извлекат ползите от глобализацията, държавите-членки следва да дадат приоритет на:

| 1. | премахването на регулаторните, търговските и другите пречки, които прекомерно препятстват конкуренцията; |
| --- | --- |

1.

премахването на регулаторните, търговските и другите пречки, които прекомерно препятстват конкуренцията;

| 2. | по-ефективното прилагане на политиката за конкуренция; |
| --- | --- |

2.

по-ефективното прилагане на политиката за конкуренция;

| 3. | избирателно наблюдение на пазарите и регулаторната рамка от страна на регулаторните органи и органите за конкуренцията, за да се открият и премахнат препятствията пред конкуренцията и пред навлизането на пазара; |
| --- | --- |

3.

избирателно наблюдение на пазарите и регулаторната рамка от страна на регулаторните органи и органите за конкуренцията, за да се открият и премахнат препятствията пред конкуренцията и пред навлизането на пазара;

| 4. | намаляването на тези държавни помощи, които нарушават конкуренцията; |
| --- | --- |

4.

намаляването на тези държавни помощи, които нарушават конкуренцията;

| 5. | преразпределянето на помощта в съответствие с рамката на Общността, за да се окаже подкрепа на някои хоризонтални цели, като научноизследователската дейност и иновациите, и оптимизацията на човешките ресурси и на добре определени случаи на пазарна неефективност; |
| --- | --- |

5.

преразпределянето на помощта в съответствие с рамката на Общността, за да се окаже подкрепа на някои хоризонтални цели, като научноизследователската дейност и иновациите, и оптимизацията на човешките ресурси и на добре определени случаи на пазарна неефективност;

| 6. | насърчаването на отвореността навън, включително в многостранен контекст; |
| --- | --- |

6.

насърчаването на отвореността навън, включително в многостранен контекст;

| 7. | пълното прилагане на договорените мерки за отваряне на мрежовите индустрии към конкуренцията, за да се гарантира ефективна конкуренция на добре интегрираните европейски пазари. В същото време предоставянето на достъпни цени на ефективни услуги от общ икономически интерес играе важна роля за съществуването на конкурентна и динамична икономика. |
| --- | --- |

7.

пълното прилагане на договорените мерки за отваряне на мрежовите индустрии към конкуренцията, за да се гарантира ефективна конкуренция на добре интегрираните европейски пазари. В същото време предоставянето на достъпни цени на ефективни услуги от общ икономически интерес играе важна роля за съществуването на конкурентна и динамична икономика.

Подобряване на регулаторната рамка на европейско и национално равнище

Пазарното регулиране е от съществено значение за създаването на среда, в която търговските сделки могат да се осъществяват на конкурентни цени. То също служи за коригиране на пазарната неефективност или за защита на участниците на пазара. Въпреки това съвместното въздействие на законодателната и регулаторната рамка може да наложи значителни икономически разходи. Ето защо е важно законодателството да бъде устроено добре, да бъде пропорционално и да се преразглежда редовно. Качеството на европейската и на националната регулаторна среда е въпрос на поемане на съвместни ангажименти и споделена отговорност, както на равнище ЕС, така и на равнище държава-членка.

„Културата“ на по-доброто регулиране се установява трайно в рамките на ЕС. Подходът на Комисията към по-доброто регулиране включва внимателно оценяване на въздействието на новото или измененото законодателство върху икономическата, социалната и околната среда, за да се установи потенциалният обмен и взаимодействие между различните цели на политиката. Освен това наличната регулаторна рамка се преглежда, за да се открие потенциал за опростяване, включително и намаляване на административната тежест, като се оценява и въздействието ѝ върху конкурентоспособността. В крайна сметка Комисията прие подход за измерване на административните разходи, свързани с новото и със съществуващото законодателство на ЕС, като бе поставена амбициозната цел до 2012 г. да се постигне намаляване с 25 % на тежестта, произтичаща от законодателството на ЕС и транспонирането му.

Държавите-членки следва да си поставят също толкова амбициозни национални цели в сферите си на компетентност. С цел намаляване на административната тежест следва активно да се насърчава използването на електронни публични услуги, както и на други инструменти на ИКТ, широко използвани от държавите-членки. Като цяло държавите-членки следва да приемат всеобхватна и недвусмислена стратегия за постигане на по-добро регулиране, заедно със съответните институционални структури, инструментариум за наблюдение и ресурси и с участието на подходящи заинтересовани лица. Държавите-членки следва систематично да оценяват разходите и ползите, свързани със законодателните инициативи и с измененията на законодателството. Те следва да повишат качеството на регулаторната рамка, запазвайки целите си и опростявайки съществуващото законодателство. Те следва да се консултират на широка основа относно разходите и ползите от регулаторните инициативи; това важи по-специално за случаите, в които има обмен между различните цели на политиката. Държавите-членки следва също да гарантират, че отдават пълно значение на уместни практики, алтернативни на регулирането. Това е от особено значение за малките и средните предприятия, които обикновено разполагат с ограничени ресурси, за да спазват регулаторните изисквания, наложени от националното законодателство и от законодателството на Общността. Следователно следва да се обърне специално внимание на въпроса, дали МСП могат да бъдат цялостно или частично освободени от административните изисквания.

Насока 14. За да създадат по-конкурентоспособна бизнес среда и да насърчат частната инициатива чрез по-добро регулиране, държавите-членки следва:

| 1. | да намалят административната тежест върху предприятията, особено върху МСП и нововъзникващите предприятия; |
| --- | --- |

1.

да намалят административната тежест върху предприятията, особено върху МСП и нововъзникващите предприятия;

| 2. | да повишат качеството на съществуващите и на новите регулаторни норми, запазвайки целите си, чрез систематична и взискателна оценка на въздействието им върху икономиката, социалната сфера (включително и в здравеопазването) и околната среда, като вземат предвид и постигат напредък в измерването на административната тежест, свързана с регулаторната рамка, както и въздействието върху конкурентоспособността, включително и осигуряване на прилагането ѝ; |
| --- | --- |

2.

да повишат качеството на съществуващите и на новите регулаторни норми, запазвайки целите си, чрез систематична и взискателна оценка на въздействието им върху икономиката, социалната сфера (включително и в здравеопазването) и околната среда, като вземат предвид и постигат напредък в измерването на административната тежест, свързана с регулаторната рамка, както и въздействието върху конкурентоспособността, включително и осигуряване на прилагането ѝ;

| 3. | да насърчават предприятията да развиват своята корпоративна социална отговорност. |
| --- | --- |

3.

да насърчават предприятията да развиват своята корпоративна социална отговорност.

Необходимо е Европа да поощрява по-ефективно предприемаческия дух, като се нуждае и от повече дружества, които са готови да рискуват с творчески и иновационни дейности. Политиките следва да създадат рамка за иновативните МСП, които имат потенциала да постигнат по-добра добавена стойност и по-голям растеж. Следва да се насърчи обучението по предприемачество във всички образователни форми и да се преподават съответните умения. Предприемачеството следва да бъде включено в процеса на обучение през целия живот още от училище. Следва да се насърчава партньорството с дружествата. Създаването и разрастването на предприятия може да бъде насърчено чрез подобряване на условията за достъп до финансиране, чрез по-ефективно финансово посредничество и чрез засилване на икономическите стимули. Това може да включва адаптиране на данъчните системи, така че да се награждава успехът, намаляване на разходите за труд, несвързани с работната заплата, и намаляване на административната тежест за нововъзникващите предприятия, именно чрез предлагането на съответните услуги в подкрепа на бизнеса (особено за млади предприемачи), и установяването на единни точки за контакт. Следва да се обърне специално внимание на улесняването на прехвърлянето на собствеността, в това число и по отношение на семейните предприятия, и подобряването на процедурите за спасяване и преструктуриране, по-конкретно чрез създаването на по-ефективни закони за обявяване в несъстоятелност. Държавите-членки също така следва да насърчават разпространението на ИКТ в МСП с цел да се подобри производителността и да се насърчи износът, като се популяризират административните процедури, извършвани онлайн. Необходимо е да се обърне съответно внимание на конкретните пречки, с които се сблъскват жените предприемачи, да се определят потребностите от подкрепа и да се способства за увеличаване на броя на жените предприемачи. Предложенията, които ще станат част от бъдещия акт за малките предприятия в ЕС, който ще бъде представен от Комисията, следва да бъдат така разработени, че да гарантират принос към отключване на потенциала на МСП за растеж и създаване на работни места.

Насока 15. За да благоприятстват култура на предприемачество и да създадат благоприятна среда за МСП, държавите-членки следва:

| 1. | да улеснят достъпа до финансиране, за да съдействат за създаването и растежа на МСП, по-специално чрез микрозаеми и други форми на рисков капитал; |
| --- | --- |

1.

да улеснят достъпа до финансиране, за да съдействат за създаването и растежа на МСП, по-специално чрез микрозаеми и други форми на рисков капитал;

| 2. | да засилят икономическите стимули, включително чрез опростяване на данъчните системи и съкращаване на разходите за труд, несвързани с работната заплата; |
| --- | --- |

2.

да засилят икономическите стимули, включително чрез опростяване на данъчните системи и съкращаване на разходите за труд, несвързани с работната заплата;

| 3. | да подсилят иновативния потенциал на МСП; |
| --- | --- |

3.

да подсилят иновативния потенциал на МСП;

| 4. | да предоставят съответните услуги в тяхна подкрепа, като създаване на точки за контакт на едно гише и стимулиране на националните мрежи за подкрепа на предприятията, за да благоприятстват тяхното създаване и растеж в съответствие с Хартата за малките фирми. Освен това държавите-членки следва да подкрепят обучението и образованието по предприемачество за МСП. Те също следва да улеснят прехвърлянето на собствеността, да модернизират, там където е необходимо, законодателството си, свързано с обявяването в несъстоятелност, и да подобрят процедурите за спасяване и преструктуриране. |
| --- | --- |

4.

да предоставят съответните услуги в тяхна подкрепа, като създаване на точки за контакт на едно гише и стимулиране на националните мрежи за подкрепа на предприятията, за да благоприятстват тяхното създаване и растеж в съответствие с Хартата за малките фирми. Освен това държавите-членки следва да подкрепят обучението и образованието по предприемачество за МСП. Те също следва да улеснят прехвърлянето на собствеността, да модернизират, там където е необходимо, законодателството си, свързано с обявяването в несъстоятелност, и да подобрят процедурите за спасяване и преструктуриране.

Вж. също интегрираните насоки „Насърчаване на ефективното разпределение на ресурси, насочени към растеж и заетост“ (No 3) и „Улесняване на иновациите във всичките им форми“ (No 8, No 23 и No 24).

Разширяване и подобряване на европейската инфраструктура

Модерната инфраструктура (транспорт, енергетика и цифрова комуникация) е важен фактор, който влияе на привлекателността на отделните места. Тя улеснява мобилността на хората, стоките и услугите в целия Съюз. Чрез намаляване на транспортните и комуникационните разходи и чрез разширяване на пазарите трансевропейските мрежи, които са свързани помежду си и функционират заедно, помагат за насърчаване на международната търговия и подхранват динамичността на вътрешния пазар. Освен това продължаващата либерализация на европейските мрежови индустрии насърчава конкуренцията и води до по-висока ефективност в тези сектори.

По отношение на бъдещите инвестиции в европейска инфраструктура като приоритет следва да се изведе изпълнението на 30 приоритетни транспортни проекта, определени от Европейския парламент и от Съвета в насоките за развитие на трансевропейските мрежи (TEN), както и завършването на трансгранични проекти с бърз старт, свързани с транспорта, възобновяемите енергии, широколентовите комуникации и научноизследователската дейност (установени съгласно Европейската инициатива за растеж) и реализирането на другите транспортни проекти с подкрепата на Кохезионния фонд. Тесните места в инфраструктурата в рамките на държавите също трябва да се премахнат. Използването на подходящи системи за определяне на таксите за инфраструктура може да допринесе за ефективната ѝ употреба и за развитието на устойчиво модално равновесие.

Насока 16. За да разширят, подобрят и свържат европейската инфраструктура, и да завършат приоритетните трансгранични проекти с конкретната цел да постигнат по-голяма интеграция на пазарите в рамките на разширения ЕС, държавите-членки следва:

| 1. | да създадат подходящи условия за ресурсна ефективност на транспортната, енергийната и ИКТ инфраструктура, като отдадат приоритет на тези, които са включени в TEN мрежи, чрез допълване на механизмите на Общността, включително по-специално чрез включване на трансгранични отсечки и периферни региони като необходимо условие за постигане на успешно отваряне към конкуренцията на мрежовите индустрии; |
| --- | --- |

1.

да създадат подходящи условия за ресурсна ефективност на транспортната, енергийната и ИКТ инфраструктура, като отдадат приоритет на тези, които са включени в TEN мрежи, чрез допълване на механизмите на Общността, включително по-специално чрез включване на трансгранични отсечки и периферни региони като необходимо условие за постигане на успешно отваряне към конкуренцията на мрежовите индустрии;

| 2. | да вземат под внимание създаването на публично-частни партньорства; |
| --- | --- |

2.

да вземат под внимание създаването на публично-частни партньорства;

| 3. | да разгледат възможността за подходящи системи за определяне на таксите за инфраструктура, за да осигурят ефективното ѝ използване и постигането на устойчиво модално равновесие, като наблягат на напредъка на технологиите и иновациите и като отчитат екологичните разходи и влиянието върху растежа. |
| --- | --- |

3.

да разгледат възможността за подходящи системи за определяне на таксите за инфраструктура, за да осигурят ефективното ѝ използване и постигането на устойчиво модално равновесие, като наблягат на напредъка на технологиите и иновациите и като отчитат екологичните разходи и влиянието върху растежа.

Вж. също интегрираната насока „Улесняване на разпространяването и ефективната употреба на информационните и комуникационни технологии (ИКТ) и изграждане на всеобхватно информационно общество“ (No 9).

Съставено в Брюксел на 14 май 2008 година.

За Съвета

Председател

A. BAJUK

---

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/25

---

Само оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правна сила съгласно международното публично право. Статутът и датата на влизане в сила на настоящото правило следва да бъдат проверени в последната версия на документа на ИКЕ на ООН относно статута TRANS/WP.29/343, който е на разположение на електронен адрес: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Правило No 79 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (UN/ECE) – Единни разпоредби относно одобряването на моторни превозни средства по отношение на кормилните уредби

Добавка 78: Правило No 79

Преработка 2

Включващо всички текстове в сила до:

Притурка 3 към серия от изменения 01 – дата на влизане в сила: 4 април 2005 г.

Поправка от 20 януари 2006 г.

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРАВИЛО

| 0. | Въведение |
| --- | --- |

0.

| 1. | Обхват |
| --- | --- |

1.

| 2. | Определения |
| --- | --- |

2.

| 3. | Заявление за одобряване |
| --- | --- |

3.

| 4. | Одобряване |
| --- | --- |

4.

| 5. | Конструктивни задания |
| --- | --- |

5.

| 6. | Разпоредби относно изпитванията |
| --- | --- |

6.

| 7. | Съответствие на производството |
| --- | --- |

7.

| 8. | Санкции при несъответствие на производството |
| --- | --- |

8.

| 9. | Промяна и разширение на одобрение на тип превозно средство |
| --- | --- |

9.

| 10. | Окончателно прекратяване на производството |
| --- | --- |

10.

| 11. | Наименования и адреси на техническите служби, провеждащи изпитвания с цел одобряване, както и на административните отдели |
| --- | --- |

11.

ПРИЛОЖЕНИЯ

| Приложение 1 — | Съобщение относно издаването, разширяването, отказа или отнемането на одобрение или окончателно прекратяване на производството на тип превозно средство по отношение на кормилната уредба съгласно Правило No 79 |
| --- | --- |

Приложение 1 —

| Приложение 2 — | Оформление на маркировката за одобрение |
| --- | --- |

Приложение 2 —

| Приложение 3 — | Показатели на спирането при превозни средства, използващи общ източник на енергия за захранване на кормилната уредба и спирачната система |
| --- | --- |

Приложение 3 —

| Приложение 4 — | Допълнителни разпоредби за превозни средства, оборудвани със спомагателен кормилен механизъм |
| --- | --- |

Приложение 4 —

| Приложение 5 — | Разпоредби за ремаркета, оборудвани с кормилна уредба с изцяло хидравлично задвижване |
| --- | --- |

Приложение 5 —

| Приложение 6 — | Специални изисквания, приложими към аспектите на безопасност на комплексни електронни системи на управление на превозни средства |
| --- | --- |

Приложение 6 —

0.   ВЪВЕДЕНИЕ

Целта на настоящото правило е да установи единни разпоредби за проектирането и работните показатели на кормилни уредби, монтирани на превозни средства, използвани в пътни условия. Основното искане, което традиционно се предявява към основната система на кормилната уредба, е тя да съдържа твърда механична връзка между устройството за управление на кормилната уредба, обикновено волан за управление, и ходовите колела, с цел определяне на траекторията на движение. Механичната връзка, ако тя е подходящо оразмерена, се разглежда като неподатлива на повреда.

Усъвършенстваните технологии, съчетани с желанието да се повиши безопасността на пътниците, чрез елиминиране на механичната колона на кормилната уредба, както и предимствата на производството, свързани с улесненото прехвърляне на устройството за управление на кормилната уредба от превозни средства, предназначени за дясно движение, на превозни средства, предназначени за ляво движение, доведе до преразглеждане на традиционния подход и сега правилото се изменя, с цел да се вземат предвид новите технологии. Съответно сега ще бъде възможно да съществуват системи за кормилно управление, при които няма никаква твърда механична връзка между кормилното управление и ходовите колела.

Системи, при които водачът запазва първичното управление на превозното средство, но може да бъде подпомаган от система на кормилната уредба, която функционира под въздействието на сигнали, задавани от превозното средство, се определят като „усъвършенствани системи на кормилна уредба за съдействие на водача“. Тези системи могат да включват например „функция за автоматично управление на кормилната уредба“, която използва пасивни характеристики на инфраструктурата, с цел поддържане на превозното средство по идеалната траектория на пътуване (система за следване на избраната лента за движение, система за придържането на траекторията в избраната лента и система за контрол на посоката на движението), оказване на съдействие на водача при маневриране с превозното средство при ниска скорост в ограничено пространство и оказване на съдействие на водача при спиране на предварително определено място (водене при автобусна спирка). Усъвършенстваните системи на кормилна уредба за съдействие на водача могат също да включват „функция за коригиране на управлението“, която, например, предупреждава водача за всяко отклоняване от избраната лента за движение (предупреждение за напускане на лентата), коригира ъгъла на завиване, за да предотврати напускане на избраната лента (избягване на напускането на лентата) и коригира ъгъла на завиване на едно или повече колела, с цел подобряване на динамичното поведение или стабилността на превозното средство.

В случай на „усъвършенствана система на кормилна уредба за съдействие на водача“ водачът може по всяко време да избере чрез целенасочено действие да не се съобрази със спомагателната функция, например, за да избегне непредвиден предмет на пътя.

Предполага се, че бъдещите технологии също така ще позволяват на кормилната уредба да бъде повлиявана или да бъде управлявана чрез датчици или чрез сигнали, изработвани на самото превозно средство или извън него. Това е повод за различни опасения, свързани с отговорността за първичното управление на превозното средство и с отсъствието на международно приети протоколи за предаване на данни за управление на кормилната уредба, което не е на превозното средство или е външно за него. Поради това правилото не допуска общо одобряване на системи, които включват функции, посредством които кормилната уредба може да бъде управлявана от външни сигнали, например предавани чрез предаватели, разположени край пътя, или активни елементи, монтирани в пътното платно. Системите, които не изискват присъствие на водач, се определят като „автономни системи за насочване“.

Настоящото правило също така не допуска одобряването на активно управление на завиването на ремаркета, при което се използва захранване с енергия и електрическо управление от теглещото превозно средство, тъй като не съществуват стандарти за захранващите съединители и за обмена на цифрова информация, свързана с привода за управление. Очаква се, че в определен бъдещ момент стандартът на Международната организация по стандартизация (ISO), ISO11992, ще бъде изменен, така че да включва предаването на данни за управление на кормилната уредба.

1.   ОБХВАТ

1.1.   Настоящото правило се прилага за кормилна уредба на превозни средства от категориите M, N и O (1).

1.2.   Настоящото правило не се прилага за:

| 1.2.1. | Кормилна уредба с изцяло пневматично задвижване; |
| --- | --- |

1.2.1.

Кормилна уредба с изцяло пневматично задвижване;

| 1.2.2. | Автономни системи за насочване, определени в точка 2.3.3.; |
| --- | --- |

1.2.2.

Автономни системи за насочване, определени в точка 2.3.3.;

| 1.2.3. | Пълноприводни кормилни уредби, монтирани на ремаркета, при които енергията, необходима за работа, се предава от теглещото превозно средство; |
| --- | --- |

1.2.3.

Пълноприводни кормилни уредби, монтирани на ремаркета, при които енергията, необходима за работа, се предава от теглещото превозно средство;

| 1.2.4. | Електрическото управление на пълноприводни кормилни уредби, монтирани на ремаркета, различни от допълнителното кормилно оборудване, определено в точка 2.5.2.4. |
| --- | --- |

1.2.4.

Електрическото управление на пълноприводни кормилни уредби, монтирани на ремаркета, различни от допълнителното кормилно оборудване, определено в точка 2.5.2.4.

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

По смисъла на настоящия регламент:

2.1.   „Типово одобрение на превозно средство“ е одобрението на определен тип превозно средство по отношение на кормилната уредба и нейното оборудване.

2.2.   „Тип превозно средство“ са превозни средства, които не се различават по отношение на обозначението на типа им, дадено от производителя и/или по основни характеристики като:

| 2.2.1. | Тип кормилна уредба, устройство за управление на кормилната уредба, задвижване на кормилната уредба, управляеми колела и източник на енергия. |
| --- | --- |

2.2.1.

Тип кормилна уредба, устройство за управление на кормилната уредба, задвижване на кормилната уредба, управляеми колела и източник на енергия.

2.3.   „Кормилна уредба“ е цялото оборудване, което трябва да определя посоката на движение на превозното средство.

Кормилната уредба включва следното оборудване:

| — | устройство за управление, |
| --- | --- |

—

устройство за управление,

| — | кормилно задвижване, |
| --- | --- |

—

кормилно задвижване,

| — | управляеми колела, |
| --- | --- |

—

управляеми колела,

| — | енергиен източник, ако има такъв. |
| --- | --- |

—

енергиен източник, ако има такъв.

2.3.1.   „Устройство за управление на кормилна уредба“ означава част от кормилната уредба, с което се управлява нейното функциониране и което може да работи със или без пряка намеса на водача. При кормилна уредба, в която силата за промяна на посоката на движението на превозното средство се осигурява изцяло или отчасти от мускулното усилие на водача, устройството за управление включва всички елементи до точката, в която усилието за промяна на посоката се преобразува по механичен, хидравличен или електрически начин.

2.3.2.   „Кормилно задвижване“ са всички компоненти на кормилната уредба, които служат за предаване на силите за промяна на посоката от устройството за управление до управляемите колела.

Кормилното задвижване е разделено на две независими функции:

предаването на управлението и предаването на енергията.

Когато в настоящото правило се използва самостоятелно терминът „задвижване“, това означава едновременно предаване на управлението и предаване на енергията. Прави се разлика между системите за механично, електрическо и хидравлично задвижване, или комбинациите между тях, съобразно начина на предаване на сигналите и/или енергията.

2.3.2.1.   „Предаване на управлението“ включва всички компоненти, посредством които се предават сигнали за управление на кормилната уредба.

2.3.2.2.   „Предаване на енергията“ включва всички компоненти, посредством които се предава енергията, необходима за управление/регулиране на функцията на кормилно управление на колелата.

2.3.3.   „Автономна система за насочване“ е система, която в рамките на комплексна система за електронно управление включва функция, благодарение на която превозното средство следва определена траектория или изменя траекторията си чрез реагиране на сигнали, генерирани и предавани от устройство, което не е на превозното средство. Не е необходимо водачът да осъществява първично управление на превозното средство.

2.3.4.   „Усъвършенствана система на кормилна уредба за съдействие на водача“ означава система, в допълнение на основната система на кормилната уредба, която предоставя съдействие на водача при насочването на превозното средство, но при която водачът запазва през цялото време първичното управление на превозното средство. Тя се състои от едната или двете от следните функции:

| 2.3.4.1. | „Функция за автоматично управление на кормилната уредба“ означава функция в рамките на комплексна система за електронно управление, при която задействането на системата на кормилната уредба може да е в резултат на автоматичната оценка на сигнали, задавани от превозното средство, евентуално във връзка с пасивни характеристики на инфраструктурата, за осигуряване на постоянно управление, с цел оказване на съдействие на водача при следването на определена траектория, при маневриране при ниска скорост или при паркиране. |
| --- | --- |

2.3.4.1.

„Функция за автоматично управление на кормилната уредба“ означава функция в рамките на комплексна система за електронно управление, при която задействането на системата на кормилната уредба може да е в резултат на автоматичната оценка на сигнали, задавани от превозното средство, евентуално във връзка с пасивни характеристики на инфраструктурата, за осигуряване на постоянно управление, с цел оказване на съдействие на водача при следването на определена траектория, при маневриране при ниска скорост или при паркиране.

| 2.3.4.2. | „Коригираща функция на кормилната уредба“ означава непостоянна функция за управление в рамките на комплексна система за електронно управление, чрез която за ограничен период промените на ъгъла на завиване на едно или повече колела могат да бъдат резултат от автоматична оценка на сигналите, генерирани на превозното средство, с оглед спазване на основната определена траектория на превозното средство или оказване въздействие върху динамичното поведение на превозното средство.
  Системи, които сами по себе си не задействат принудително системата на кормилната уредба, но, евентуално в съчетание с пасивни характеристики на инфраструктурата, просто предупреждават водача за отклонение от идеалната траектория на превозното средство или за непредвидена опасност, посредством тактилно предупреждение с помощта на устройството за управление на кормилната уредба, също се считат за системи с коригираща функция на кормилната уредба. |
| --- | --- |

2.3.4.2.

„Коригираща функция на кормилната уредба“ означава непостоянна функция за управление в рамките на комплексна система за електронно управление, чрез която за ограничен период промените на ъгъла на завиване на едно или повече колела могат да бъдат резултат от автоматична оценка на сигналите, генерирани на превозното средство, с оглед спазване на основната определена траектория на превозното средство или оказване въздействие върху динамичното поведение на превозното средство.

Системи, които сами по себе си не задействат принудително системата на кормилната уредба, но, евентуално в съчетание с пасивни характеристики на инфраструктурата, просто предупреждават водача за отклонение от идеалната траектория на превозното средство или за непредвидена опасност, посредством тактилно предупреждение с помощта на устройството за управление на кормилната уредба, също се считат за системи с коригираща функция на кормилната уредба.

2.3.5.   „Управляеми колела“ са колелата, чието положение спрямо надлъжната ос на превозното средство може да бъде променяно пряко или непряко, с цел определяне на посоката на движение на превозното средство. (Това определение включва оста, спрямо която се завъртат управляемите колела за да се определи посоката на движение на превозното средство).

2.3.6.   „Захранването с енергия“ включва тези части на кормилната уредба, които я захранват с енергия, регулират тази енергия и, когато е необходимо, я обработват и натрупват. То включва и всякакви резервоари за натрупване на работното средство (вещество) и тръбопроводите за обратно връщане, но не включва двигателя на превозното средство (освен за целите на точка 5.3.2.1.), нито задвижването за източника на енергия.

2.3.6.1.   „Източник на енергия“ е тази част от захранването с енергия, която доставя енергията под необходимата форма.

2.3.6.2.   „Резервоар за енергия“ е тази част за захранването с енергия, в която се натрупва енергията, доставяна от източника на енергия, напр. резервоар за течност под налягане или акумулаторна батерия на превозното средство.

2.3.6.3.   „Резервоар за натрупване на енергия“ е тази част за захранването с енергия, в която се натрупва работното средство (вещество) при налягане, равно или близко до атмосферното, напр. резервоар за течност.

2.4.   Параметри на кормилната уредба

2.4.1.   „Усилие, прилагано към устройството за управление на кормилната уредба“ е силата, която се прилага към устройството за управление, с цел промяна на посоката на движение на превозното средство;

2.4.2.   „Време за реагиране на кормилната уредба“ е периодът от започване на движението на устройството за управление на кормилната уредба до момента, в който управляемите колела достигат определен ъгъл на завиване.

2.4.3.   „Ъгъл на завиване“ е ъгълът, образуван от проекцията на надлъжната ос на превозното средство и пресечната линия на плоскостта на колелото (централната равнина на колелото, перпендикулярна на оста на въртене на колелото) и повърхността на пътя;

2.4.4.   „Сили на управление“ са всички сили, които действат върху задвижването на кормилната уредба.

2.4.5.   „Средно предавателно число“ е отношението между ъгловото отместване на устройството за управление на кормилната уредба и средния ъгъл на завиване, описан от управляемите колела при пълно завиване от крайно до крайно положение.

2.4.6.   „Окръжност на завиване“ е окръжността, във вътрешността на която са разположени проекциите на всички точки на превозното средство върху равнината на земята, като се държи сметка за външните огледала и за разположените отпред пътепоказатели, когато превозното средство описва кръгова траектория.

2.4.7.   „Номинален радиус на устройството за управление на кормилната уредба“, когато уредбата има волан за управление, е най-малкото разстояние между неговия център на въртене и външния ръб на кормилния кръг; При устройство за управление с всякаква друга форма, се разбира разстоянието между центъра му на въртене и точката, в която се прилага усилието върху това устройство. Ако съществуват няколко такива точки, се взема предвид тази, в която прилаганото усилие е най-голямо.

2.5.   Типове кормилни уредби

В зависимост от източника на силите на управление се различават следните типове кормилни уредби:

| 2.5.1. | За моторни превозни средства:






  2.5.1.1. | „Основна система на кормилната уредба“ е оборудването на кормилната уредба на превозното средство, което е главно отговорно за определяне на посоката на движение. Тя може да обхваща:






  2.5.1.1.1. | „Механична кормилна уредба“, при която силите на управление са резултат от приложеното от водача усилие към волана. |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.1.

За моторни превозни средства:

2.5.1.1.

„Основна система на кормилната уредба“ е оборудването на кормилната уредба на превозното средство, което е главно отговорно за определяне на посоката на движение. Тя може да обхваща:

2.5.1.1.1.

„Механична кормилна уредба“, при която силите на управление са резултат от приложеното от водача усилие към волана.

| 2.5.1.1.2. | „Кормилна уредба със сервоусилвател(и)“, при която силите на управление са едновременно резултат от приложеното от водача усилие към волана и от устройство(а) за захранване с енергия.






  2.5.1.1.2.1. | Кормилната уредба, при която в изправно състояние силите на управление са резултат единствено от едно или няколко устройства за захранване с енергия, но при която при неизправност силите на управление могат да бъдат резултат от приложеното от водача усилие към волана (вградена система със сервоусилватели), също се приема за кормилна уредба със сервоусилватели. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.1.2.

„Кормилна уредба със сервоусилвател(и)“, при която силите на управление са едновременно резултат от приложеното от водача усилие към волана и от устройство(а) за захранване с енергия.

2.5.1.1.2.1.

Кормилната уредба, при която в изправно състояние силите на управление са резултат единствено от едно или няколко устройства за захранване с енергия, но при която при неизправност силите на управление могат да бъдат резултат от приложеното от водача усилие към волана (вградена система със сервоусилватели), също се приема за кормилна уредба със сервоусилватели.

| 2.5.1.1.3. | „Пълноприводна кормилна уредба“, при която силите на управление се създават единствено от едно или няколко устройства за захранване с енергия. |
| --- | --- |

2.5.1.1.3.

„Пълноприводна кормилна уредба“, при която силите на управление се създават единствено от едно или няколко устройства за захранване с енергия.

| 2.5.1.2. | „Саморегулираща се кормилна уредба“ е система, при която ъгълът на завиване на едно или няколко от колелата се променя единствено под въздействието на сили и/или моменти в точката на контакт между гумата и пътя. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

„Саморегулираща се кормилна уредба“ е система, при която ъгълът на завиване на едно или няколко от колелата се променя единствено под въздействието на сили и/или моменти в точката на контакт между гумата и пътя.

| 2.5.1.3. | „Спомагателен кормилен механизъм (ASE)“ е система, при която задните колела на превозните средства от категориите M и N са управляеми, допълвайки предните колела, в същата или в обратна посока на предните колела, и/или ъгълът на завиване на предните колела и/или/ на задните колела може да бъде променян, в зависимост от поведението на превозното средство. |
| --- | --- |

2.5.1.3.

„Спомагателен кормилен механизъм (ASE)“ е система, при която задните колела на превозните средства от категориите M и N са управляеми, допълвайки предните колела, в същата или в обратна посока на предните колела, и/или ъгълът на завиване на предните колела и/или/ на задните колела може да бъде променян, в зависимост от поведението на превозното средство.

| 2.5.2. | За ремаркетата:






  2.5.2.1. | „Саморегулираща се кормилна уредба“ е система, проектирана така, че ъгълът на завиване на едно или няколко от колелата се променя единствено под въздействието на сили и/или на моменти в точката на контакт между гумата и пътя. |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

За ремаркетата:

2.5.2.1.

„Саморегулираща се кормилна уредба“ е система, проектирана така, че ъгълът на завиване на едно или няколко от колелата се променя единствено под въздействието на сили и/или на моменти в точката на контакт между гумата и пътя.

| 2.5.2.2. | „Шарнирна кормилна уредба“ е кормилна уредба, при която силите на управление се създават от промяна на посоката на теглещото превозно средство и при която завиването на управляемите колела на ремаркето е пряко свързано с относителния ъгъл между надлъжната ос на теглещото превозно средство и надлъжната ос на ремаркето. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

„Шарнирна кормилна уредба“ е кормилна уредба, при която силите на управление се създават от промяна на посоката на теглещото превозно средство и при която завиването на управляемите колела на ремаркето е пряко свързано с относителния ъгъл между надлъжната ос на теглещото превозно средство и надлъжната ос на ремаркето.

| 2.5.2.3. | „Кормилна уредба със самонасочващо се управление“, е кормилна уредба, при която силите на управление се създават от промяна на посоката на теглещото превозно средство и при която завиването на управляемите колела на ремаркето е свързано пряко с относителния ъгъл между надлъжната ос на шасито на ремаркето или от товар, който го замества, и от надлъжната ос на допълнителното шаси, към което оста(осите) е закрепена. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

„Кормилна уредба със самонасочващо се управление“, е кормилна уредба, при която силите на управление се създават от промяна на посоката на теглещото превозно средство и при която завиването на управляемите колела на ремаркето е свързано пряко с относителния ъгъл между надлъжната ос на шасито на ремаркето или от товар, който го замества, и от надлъжната ос на допълнителното шаси, към което оста(осите) е закрепена.

| 2.5.2.4. | „Допълнително кормилно оборудване“ е система, независима от основната система на кормилната уредба, чрез която, за целите на маневриране, може избирателно да се окаже въздействие на ъгъла на завъртане на една или повече оси на системата на кормилната уредба. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

„Допълнително кормилно оборудване“ е система, независима от основната система на кормилната уредба, чрез която, за целите на маневриране, може избирателно да се окаже въздействие на ъгъла на завъртане на една или повече оси на системата на кормилната уредба.

| 2.5.3. | Според разположението на управляемите колела се различават следните типове кормилни уредби:






  2.5.3.1. | „Кормилна уредба с предни управляеми колела“, при която само колелата на предната ос(и) са управляеми. Това определение включва всички колела, които завиват в една и съща посока; |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Според разположението на управляемите колела се различават следните типове кормилни уредби:

2.5.3.1.

„Кормилна уредба с предни управляеми колела“, при която само колелата на предната ос(и) са управляеми. Това определение включва всички колела, които завиват в една и съща посока;

| 2.5.3.2. | „Кормилна уредба със задни управляеми колела“, при която единствено задната ос(и) е управляема. Това определение включва всички колела, които завиват в една и съща посока. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

„Кормилна уредба със задни управляеми колела“, при която единствено задната ос(и) е управляема. Това определение включва всички колела, които завиват в една и съща посока.

| 2.5.3.3. | „Кормилна уредба с няколко управляеми оси“, при която една или няколко от предните и задните оси са управляеми.






  2.5.3.3.1. | „Кормилна уредба, при която всички колела са управляеми“. |
| --- | --- | --- |

2.5.3.3.

„Кормилна уредба с няколко управляеми оси“, при която една или няколко от предните и задните оси са управляеми.

2.5.3.3.1.

„Кормилна уредба, при която всички колела са управляеми“.

| 2.5.3.3.2. | „Устройство за управление чрез чупещо се шаси“, при което движението на частите на шасито едни спрямо други се извършва пряко от силите на управление. |
| --- | --- |

2.5.3.3.2.

„Устройство за управление чрез чупещо се шаси“, при което движението на частите на шасито едни спрямо други се извършва пряко от силите на управление.

2.6.   Типове кормилно задвижване

Според начина, по който се създават силите на управление, се различават следните типове задвижване на кормилните уредби:

| 2.6.1. | „Изцяло механично кормилно задвижване“ е кормилно задвижване, при което силите на управление се предават единствено по механичен път. |
| --- | --- |

2.6.1.

„Изцяло механично кормилно задвижване“ е кормилно задвижване, при което силите на управление се предават единствено по механичен път.

| 2.6.2. | „Изцяло хидравлично кормилно задвижване“ е кормилно задвижване, при което в определена точка силите на управление се предават единствено по хидравличен път. |
| --- | --- |

2.6.2.

„Изцяло хидравлично кормилно задвижване“ е кормилно задвижване, при което в определена точка силите на управление се предават единствено по хидравличен път.

| 2.6.3. | „Изцяло електрическо кормилно задвижване“ е кормилно задвижване, при което в определена точка силите на управление се предават единствено по електрически път. |
| --- | --- |

2.6.3.

„Изцяло електрическо кормилно задвижване“ е кормилно задвижване, при което в определена точка силите на управление се предават единствено по електрически път.

| 2.6.4. | „Смесен тип задвижване“ е кормилно задвижване, при което една част от силите на управление се предават единствено по механичен път, а друга част се предава по някой от останалите начини. Все пак, в случай че механична част от задвижването служи единствено за указване на ъгъла на завиване и е прекалено слаба, за да предаде всички сили на управление, такава система се смята, според случая, за кормилна уредба с изцяло хидравлично или изцяло електрическо задвижване. |
| --- | --- |

2.6.4.

„Смесен тип задвижване“ е кормилно задвижване, при което една част от силите на управление се предават единствено по механичен път, а друга част се предава по някой от останалите начини. Все пак, в случай че механична част от задвижването служи единствено за указване на ъгъла на завиване и е прекалено слаба, за да предаде всички сили на управление, такава система се смята, според случая, за кормилна уредба с изцяло хидравлично или изцяло електрическо задвижване.

2.7.   „Линия за електрическо управление“ е електрическа връзка, чрез която се осигурява функцията за насочване на ремаркето. Тя се състои от електрическите проводници и електрическия съединител и включва частите за предаване на данни и за захранване с електрическа енергия на привода за управление на ремаркето.

3.   ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЯВАНЕ

3.1.   Заявлението за одобряване на тип превозно средство по отношение на кормилната уредба и нейното оборудване се подава от производителя на превозното средство или от негов надлежно упълномощен представител.

3.2.   Към заявлението се прилагат посочените по-долу документи в три екземпляра и следните сведения:

| 3.2.1. | Описание на типа превозно средство по отношение на частите, посочени в точка 2.2. Типът превозно средство се специфицира. |
| --- | --- |

3.2.1.

Описание на типа превозно средство по отношение на частите, посочени в точка 2.2. Типът превозно средство се специфицира.

| 3.2.2. | Кратко описание на кормилната уредба и нейното оборудване със скица на цялостната кормилната уредба, показваща местоположението върху превозното средство на различните устройства, използвани при промяна посоката на движение. |
| --- | --- |

3.2.2.

Кратко описание на кормилната уредба и нейното оборудване със скица на цялостната кормилната уредба, показваща местоположението върху превозното средство на различните устройства, използвани при промяна посоката на движение.

| 3.2.3. | При пълноприводни системи на кормилна уредба и системи, за които се прилага приложение 6 към настоящото правило, общо описание на системата с указание на нейните принципи и методите за осигуряване на надеждно функциониране при неизправност, резервиращите устройства и системите за предупреждение, необходими за осигуряване на безопасна работа на превозното средство.
  Необходимите технически материали по отношение на тези системи се предоставят за обсъждане на органа за типово одобрение и/или техническата служба. Тези материали се обсъждат при спазване на принципа за поверителност. |
| --- | --- |

3.2.3.

При пълноприводни системи на кормилна уредба и системи, за които се прилага приложение 6 към настоящото правило, общо описание на системата с указание на нейните принципи и методите за осигуряване на надеждно функциониране при неизправност, резервиращите устройства и системите за предупреждение, необходими за осигуряване на безопасна работа на превозното средство.

Необходимите технически материали по отношение на тези системи се предоставят за обсъждане на органа за типово одобрение и/или техническата служба. Тези материали се обсъждат при спазване на принципа за поверителност.

3.3.   На техническата служба, отговаряща за провеждането на изпитванията за одобряване, трябва да бъде предоставен представителен образец от типа превозно средство, за което се иска одобрение.

4.   ОДОБРЯВАНЕ

4.1.   Ако превозното средство, заявено за одобряване съгласно настоящото правило, отговаря на съответните изисквания на настоящото правило, се издава одобрение за въпросния тип превозно средство по отношение на кормилната уредба.

4.1.1.   Органът за типово одобрение се уверява в съществуването на задоволителни условия, които гарантират ефикасен контрол на съответствието на производството, посочен в точка 7. от настоящото правило, преди издаването на типовото одобрение.

4.2.   На всеки одобрен тип се присвоява номер на одобрението. Първите две цифри на този номер (понастоящем 01) обозначават серията от изменения, отразяващи най-новите основни технически изменения на правилото към момента на издаване на одобрението. Една и съща участваща в Спогодбата страна не може да присвоява този номер на друг тип превозно средство или на същия тип превозно средство, заявено с кормилна уредба, различна от описаната в документите, изисквани по точка 3.

4.3.   Страните по Спогодбата от 1958 г., които прилагат настоящото правило, се уведомяват за одобрение, разширяване, отказ за издаване на одобрение на тип превозно средство съгласно настоящото правило, посредством формуляр в съответствие с образеца от приложение 1 към настоящото правило.

4.4.   Върху всяко превозно средство, съответстващо на одобрен по настоящото правило тип, на явно и леснодостъпно място, упоменато във формуляра за одобрение, се нанася международна маркировка, която се състои от:

| 4.4.1. | оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

оградена с окръжност буква „E“, следвана от отличителния номер на държавата, която е издала одобрението (2);

| 4.4.2. | номерът на настоящото правило, следван от буква „R“, тире и номера на одобрение, вдясно от окръжността, посочена в точка 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

номерът на настоящото правило, следван от буква „R“, тире и номера на одобрение, вдясно от окръжността, посочена в точка 4.4.1.

4.5.   Ако превозното средство съответства на тип превозно средство, одобрен по едно или няколко правила, приложени към Спогодбата, в държавата, издала одобрението по настоящото правило, не е необходимо да се повтаря символът, указан в параграф 4.4.1.; в такива случаи, номерът на правилото и номерата на одобренията, както и допълнителните символи за всички правила, по които е издадено одобрение в страната, издала одобрението по настоящото правило, се поставят във вертикални колони отдясно на символа, указан в точка 4.4.1.

4.6.   Маркировката за одобряване трябва да бъде ясна, четлива и незаличима.

4.7.   Маркировката за одобряване се поставя в близост до или на табелката с данни за превозното средство, поставена от производителя.

4.8.   Приложение 2 към настоящото правило дава примери за оформлението на маркировка за одобрение.

5.   КОНСТРУКТИВНИ ЗАДАНИЯ

5.1.   Общи разпоредби

5.1.1.   Кормилната уредба трябва да позволява лесно и сигурно управление на превозното средство до максималната конструктивна скорост или, ако се отнася за ремарке, до максималната технически допустима скорост. Когато в състояние на изправност е подложена на изпитване в съответствие с точка 6.2., тя трябва да се стреми да се върне завъртените управляеми колела в положение, съответстващо на праволинейното им движение. Превозното средство трябва да отговаря на изискванията на точка 6.2. за моторните превозни средства и на точка 6.3. за ремаркетата. Ако превозно средство е снабдено със спомагателен кормилен механизъм, той също трябва да отговаря на изискванията на приложение 4. Ремаркетата, оборудвани с кормилна уредба с изцяло хидравлично задвижване, трябва също да отговарят на предписанията на приложение 5.

5.1.2.   При достигане на максималната конструктивна скорост на превозното средство то трябва да запазва праволинейно движение без водачът да извършва значителни корекции на посоката чрез волана и без прекомерни вибрации на системата на кормилната уредба.

5.1.3.   Посоката на завъртане на устройството за управление на кормилната уредба трябва да отговаря на посоката, в която ще се осъществи изменението на движението на превозното средство, и трябва да е налице постоянна зависимост между посоката на завъртане на волана и ъгъла на завиване. Тези изисквания не се прилагат за системи, които включват функция за автоматично управление или за автоматично коригиране, както и за спомагателния кормилен механизъм.

При пълноприводна кормилна уредба, когато превозното средство е неподвижно или когато няма захранване на системата с енергия, прилагането на тези изисквания не е задължително.

5.1.4.   Кормилната уредба трябва да бъде конструирана, изработена и монтирана по начин, който да й позволява да понася усилията, които са резултат от нормалната експлоатация на превозното средство или на комбинацията от превозни средства. Максималният ъгъл на завиване не трябва да бъде ограничаван от никоя част на кормилното задвижване, освен ако това е специално предвидено. Ако не е предвидено друго, за целите на настоящото правило се приема, че в кормилната уредба не може да се появи едновременно повече от една неизправност и че двете оси на един и същ колесар представляват една ос.

5.1.5.   Работата на кормилната уредба, включително линията за електрическо управление, не трябва да се влияе неблагоприятно от магнитни или електрически полета. Трябва да се демонстрира съответствие с техническите изисквания на Правило No 10 и серията от изменения, които са в сила по време на типовото одобряване.

5.1.6.   Усъвършенстваните системи на кормилна уредба за съдействие на водача трябва да се одобряват в съответствие с настоящото правило, когато тяхното функциониране не причинява влошаване на работата на основната система на кормилна уредба. В допълнение те трябва да са проектирани, така че водачът да може по всяко време, във всеки момент умишлено да не се съобрази с тази функция.

5.1.6.1.   При всяко задействане на функцията за автоматично управление на кормилната уредба това трябва да бъде указано на водача и действието на управление да бъде автоматично изключено, ако скоростта на превозното средство надвиши определената гранична стойност от 10 km/h с повече от 20 % или сигналите, които трябва да бъдат оценявани, вече не се получават. Всяко приключване на управление трябва да произвежда кратък, но отличителен визуален сигнал на предупреждение към водача, както и звуков сигнал или тактилно предупреждение на устройството за управление на кормилната уредба.

5.1.7.   Кормилно задвижване

5.1.7.1.   Устройствата за регулиране на геометрията на кормилната уредба трябва да бъдат така конструирани, че след регулиране частите, които участват в нея, да бъдат здраво фиксирани едни към други чрез съответни блокиращи механизми.

5.1.7.2.   Задвижването на кормилните уредби, които могат да бъдат разединени, за да се приспособяват към различни конфигурации на едно превозно средство (например полуремаркета с възможност за удължаване), трябва да има устройства за застопоряване, които в новото положение да осигуряват точното позициониране на частите на задвижването. Когато това застопоряване е автоматично, необходимо е да има ръчно задействана допълнителна осигуряваща блокировка.

5.1.8.   Управляеми колела

Задните колела могат да не са единствените управляеми колела. Това предписание не се прилага за полуремаркетата.

5.1.9.   Захранване с енергия

При захранването с енергия на кормилната уредба и други системи може да се използва общ енергиен източник. В случай на неизправност обаче в система, която използва общ енергиен източник, управлението на кормилната уредба трябва да бъде подсигурено в съответствие със съответните условия за неизправност от точка 5.3.

5.1.10.   Системи за управление

За аспектите на безопасност на електронните системи за управление на превозните средства, които осигуряват или представляват част от предаването на управлението на кормилната уредба, включително усъвършенстваните системи на кормилна уредба за съдействие на водача, се прилагат изискванията на приложение 6. Системите или функциите обаче, които използват системите на кормилната уредба като средство за постигане на цел от по-високо ниво, са предмет на приложение 6 само доколкото пряко влияят на системата на кормилната уредба. Ако са налице такива системи, те не трябва да бъдат изключвани по време на изпитването за одобряване на системата на кормилната уредба.

5.2.   Специални разпоредби относно ремаркетата

5.2.1.   Ремаркетата (с изключение на полуремаркета и ремаркета с централна ос), които имат повече от една ос с управляеми колела и полуремаркетата и ремаркетата с централна ос, които имат най-малко една ос с управляеми колела, трябва да изпълняват условията, дадени в точка 6.3. Ремаркета със саморегулираща се кормилна уредба обаче са освободени от изпитването, предвидено в точка 6.3., ако отношението от натоварването на осите между неуправляемите оси и саморегулиращите се оси е равно или по-голямо от 1,6 при всички условия на натоварване.

Въпреки това за ремаркетата със саморегулираща се кормилна уредба отношението от натоварването на осите между неуправляеми оси или шарнирно управляемите оси и управляеми при наличие на триене оси е най-малко 1 при всички условия на натоварване.

5.2.2.   При движение по права линия на състав от пътни превозни средства ремаркето трябва да бъде съосно (да се движи по същата линия) с теглещото превозно средство. Ако съосността не се запазва автоматично, ремаркето трябва да бъде оборудвано с подходящо приспособление за регулирането ѝ.

5.3.   Разпоредби за неизправност и ефективност

5.3.1.   Общи положения

5.3.1.1.   За целите на настоящото правило, управляемите колела, устройството за управление на кормилната уредба и всички механични части на нейното задвижване се смятат за надеждни, ако те са подходящо оразмерени, лесно достъпни за поддръжка и са с експлоатационни характеристики по отношение на безопасността, които са най-малко равни на предписаните за други важни уредби, системи или устройства на превозното средство (например спирачна система). Всяка част, неизправността на която може да доведе до загубване на контрол над превозното средство, трябва да бъде изработена от метал или от материал, имащ еквивалентни на метала характеристики, и не трябва да претърпява никаква значителна деформация по време на нормалното функциониране на кормилната уредба.

5.3.1.2.   Изискванията на точки 5.1.2., 5.1.3. и 6.2.1. трябва да бъдат удовлетворени и при неизправност на кормилната уредба, докато превозното средство може да се придвижва със скоростите, изисквани в съответните точки.

В този случай точка 5.1.3. не се прилага за пълноприводни системи на кормилна уредба, когато превозното средство е неподвижно.

5.3.1.3.   Всяка неизправност на задвижване от кормилната уредба, която не е изцяло механична, трябва да бъде ясно сигнализирана на водача на превозното средство; В случай на неизправност се допуска промяна на средното предавателно число в кормилното управление, при условие че усилието, прилагано към устройството за управление на кормилната уредба, не надвишава стойностите, предписани в точка 6.2.6. по-долу.

5.3.1.4.   В случай, когато спирачната система на превозното средство и системата на кормилно управление имат общ източник на енергия и този източник на енергия излезе от строя, приоритет трябва да има системата на кормилно управление и тя трябва да е в състояние да отговори, според случая, на изискванията на точки 5.3.2. и 5.3.3. Освен това в случай на неизправност в енергийния източник ефективността на спирачната система при първото натискане на педала за спиране не трябва да спада под нивото на ефективност, дадено за работната спирачка в точка 2. от приложение 3.

5.3.1.5.   В случай, когато спирачната система на превозното средство и системата за кормилно управление имат общ източник на енергия и този източник на енергия излезе от строя, приоритет трябва да има системата за кормилно управление и тя трябва да е в състояние да отговори на изискванията на точки 5.3.2. и 5.3.3., според случая. Освен това в случай на неизправност в енергийния източник ефективността на спирачната система при първото натискане на педала за спиране не трябва да спада под нивото на ефективност, дадено за работната спирачка в точка 3 от приложение 3 към настоящото правило.

5.3.1.6.   При ремаркета, при неизправност в системата за кормилно управление, изискванията от точки 5.2.2. и 6.3.4.1 също трябва да бъдат изпълнени.

5.3.2.   Системи на кормилно управление със сервоусилвател

5.3.2.1.   В случай на спиране на двигателя или на неизправност на част от задвижването, с изключение на частите, изброени в точка 5.3.1.1, не трябва да има непосредствени промени на ъгъла на завиване. Докато превозното средство е в състояние да се движи със скорост по-висока от 10 km/h, трябва да бъдат изпълнени изискванията, дадени в точка 6. по отношение на система с неизправност.

5.3.3.   Пълноприводни системи на кормилно управление

5.3.3.1.   Системата трябва да бъде проектирана, така че да изключва безкрайно движение на превозното средство при скорости над 10 km/h, когато е налице повреда, изискваща функционирането на предупредителния сигнал, посочен в точка 5.4.2.1.1.

5.3.3.2.   В случай на повреда в предаването на управлението, с изключение на частите, изброени в точка 5.1.4., трябва да е все още възможно да се управлява с ефективността, определена в точка 6., за изправна система на кормилно управление.

5.3.3.3.   В случай на неизправност на източника на енергия за привода на управление, трябва да бъде възможно да се извършат най-малко 24 маневри под формата на „осморка“, като всеки кръг на тази фигура е с диаметър 40 m при скорост 10 km/h и при ниво на ефективност, дадено в точка 6 за изправна система.

Маневрите на изпитването започват да се изпълняват при нивото на натрупване на енергия, дадено в точка 5.3.3.5.

5.3.3.4.   В случай на неизправност в предаването на енергията, с изключение на частите, изброени в точка 5.3.1.1, не трябва да има непосредствени промени на ъгъла на завиване. Докато превозното средство е в състояние да се движи със скорост по-висока от 10 km/h, трябва да бъдат изпълнени изискванията, дадени в точка 6. по отношение на неизправна система, след извършването на най-малко 25 маневри под формата на „осморка“, като всеки кръг на тази фигура е с диаметър 40 m при скорост 10 km/h.

Маневрите на изпитването започват да се изпълняват при нивото на натрупване на енергия, дадено в точка 5.3.3.5.

5.3.3.5.   Нивото на енергия, която се използва за изпитванията, посочени в точки 5.3.3.3. и 5.3.3.4., трябва да бъде нивото на натрупване на енергия, при което водачът бива предупреден за неизправност.

В случая на системи с електрическо задвижване, предмет на приложение 6, това ниво трябва да е най-неблагоприятният случай, описан от производителя в документацията, предоставена във връзка с приложение 6, и трябва да отчита въздействието, например на температурата и стареенето, върху ефективността на акумулатора.

5.4.   Предупредителни сигнали

5.4.1.   Общи разпоредби

5.4.1.1.   Всяка повреда, която оказва отрицателно въздействие на функционирането на кормилното управление и не е от механично естество, трябва да бъде ясно сигнализирана на водача на превозното средство.

Въпреки изискванията на 5.1.2., умишленото прилагане на вибрации в системата на кормилно управление може да бъде използвано за допълнително указание за състояние на неизправност на системата.

В случай на моторни превозно средство, се приема, че увеличаването на усилието, прилагано върху устройството за управление на кормилната уредба, представлява предупредително указание за неизправност; когато се отнася до ремарке, се допуска наличието на механичен индикатор.

5.4.1.2.   Ако се използва общ източник на енергия за захранване на системата на кормилната уредба и на други системи, когато нивото на съхранената енергия/течност в резервоара за натрупване на енергия/работно вещество спадне до стойност, която може да доведе до увеличаване на усилието, прилагано към устройството за управление на кормилната уредба, водачът се предупреждава чрез звуков или светлинен сигнал. Този сигнал може да бъде комбиниран с устройство, което предупреждава за неизправност на спирачките, ако спирачната система използва същия източник на енергия. Водачът трябва да е в състояние лесно да проверява правилното функциониране на този сигнал.

5.4.2.   Специални разпоредби за пълноприводни кормилни уредби

5.4.2.1.   На механични превозни средства трябва да бъде предвидена възможността за подаване на предупредителни сигнали за повреда и дефект на кормилната уредба, както следва:

| 5.4.2.1.1. | червен предупредителен сигнал, указващ неизправностите, определени в точка 5.3.1.3., в основното кормилно оборудване; |
| --- | --- |

5.4.2.1.1.

червен предупредителен сигнал, указващ неизправностите, определени в точка 5.3.1.3., в основното кормилно оборудване;

| 5.4.2.1.2. | според случая, жълт предупредителен сигнал, указващ открита по електрически път повреда в кормилното оборудване, която не е указана с червен предупредителен сигнал. |
| --- | --- |

5.4.2.1.2.

според случая, жълт предупредителен сигнал, указващ открита по електрически път повреда в кормилното оборудване, която не е указана с червен предупредителен сигнал.

| 5.4.2.1.3. | Ако се използва символ, той трябва да е в съответствие със символа J 04, ISO/IEC, рег. No 7000-2441, определен в ISO 2575: 2000. |
| --- | --- |

5.4.2.1.3.

Ако се използва символ, той трябва да е в съответствие със символа J 04, ISO/IEC, рег. No 7000-2441, определен в ISO 2575: 2000.

| 5.4.2.1.4. | Предупредителният сигнал(и), упоменат по-горе, трябва да светва, когато електрическото оборудване на превозното средство (и системата за кормилно управление) е захранено. При неподвижно превозно средство системата за кормилно управление трябва да проверява преди угасване на сигнала, че никоя от специфицираните повреди или дефекти не е налице.
  Информацията за конкретните неизправности и дефекти, които следва да задействат гореспоменатия предупредителен сигнал, но които не се откриват при статични условия, трябва да се съхранява при откриването им и да се появява на индикатора при пускането на двигателя и всеки път, когато ключът за запалване (пускане) е включен (в работно положение), в продължение на целия период на съществуване на неизправността. |
| --- | --- |

5.4.2.1.4.

Предупредителният сигнал(и), упоменат по-горе, трябва да светва, когато електрическото оборудване на превозното средство (и системата за кормилно управление) е захранено. При неподвижно превозно средство системата за кормилно управление трябва да проверява преди угасване на сигнала, че никоя от специфицираните повреди или дефекти не е налице.

Информацията за конкретните неизправности и дефекти, които следва да задействат гореспоменатия предупредителен сигнал, но които не се откриват при статични условия, трябва да се съхранява при откриването им и да се появява на индикатора при пускането на двигателя и всеки път, когато ключът за запалване (пускане) е включен (в работно положение), в продължение на целия период на съществуване на неизправността.

5.4.3.   В случай, когато е задействано допълнително кормилно оборудване и/или ъгълът на завиване, зададен от този механизъм, не е бил приведен обратно към нормално положение на управляване, се подава предупредителен сигнал на водача.

5.5.   Разпоредби за периодична техническа проверка на кормилното оборудване

5.5.1.   Доколкото е практически възможно и бидейки въпрос на споразумение между производителя на превозното средство и органа за типово одобрение, кормилната уредба и нейният монтаж се проектират, така че без да се прибягва до разглобяване, нейното функциониране да може да се проверява, при необходимост, с всеобщо използвани, общодостъпни инструменти за измерване, методи и изпитвателно оборудване.

5.5.2.   Трябва да е осигурена възможност да се проверява с прости способи правилното функциониране на онези електронни системи, които контролират работата на кормилната уредба. Ако е необходима специална информация, тя се предоставя без ограничения.

5.5.2.1.   По време на типовото одобряване, при спазване на принципа на поверителност, се представя описание на средствата, които служат за защита от непозволена промяна на функцията на средствата за проверка, избрани от производителя (напр. предупредителен сигнал).

Друго решение за изпълнение на това изискване за защита е наличието на допълнително средство за проверка на правилното функциониране.

6.   РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ИЗПИТВАНИЯТА

6.1.   Общи разпоредби

6.1.1.   Изпитванията се провеждат на равна повърхност, която осигурява добро сцепление.

6.1.2.   За провеждане на изпитването(ята) превозното средство трябва да бъде с максималното технически допустимо натоварване, като управляемата ос(и) също са натоварени до максималната технически допустима маса.

В случаите на оси, оборудвани със спомагателен кормилен механизъм, това изпитване се повтаря, като превозното средство е натоварено до максималната технически допустима маса и оста, оборудвана с спомагателен кормилен механизъм, е натоварена до максималната технически допустима маса.

6.1.3.   В началото на изпитването, при неподвижно превозно средство, налягането на гумите трябва да отговаря на предписанията на производителя за масата, определена в точка 6.1.2.

6.1.4.   В случай на системи, които използват електрическа енергия за част или за цялото си захранване с енергия, всички изпитвания за експлоатационните показатели се провеждат при условия на действително или симулирано електрическо натоварване на всички основни системи или елементи на системите, които имат общо захранване с енергия. Основните системи включват най-малко осветителните системи, чистачките на прозорците, системата за управление на двигателя и спирачните системи.

6.2.   Разпоредби относно моторните превозни средства

6.2.1.   Превозното средство трябва да може да излиза от крива с радиус 50 m, следвайки допирателната без прекомерни вибрации на кормилното оборудване при следната скорост:

| | превозни средства от категорията M1: 50 km/h, |
| --- | --- |

превозни средства от категорията M1: 50 km/h,

| | превозни средства от категориите M2, M3, N1, N2 и N3: 40 km/h или с максималната конструктивна скорост, ако тя е по-ниска от посочените скорости. |
| --- | --- |

превозни средства от категориите M2, M3, N1, N2 и N3: 40 km/h или с максималната конструктивна скорост, ако тя е по-ниска от посочените скорости.

6.2.2.   Когато превозното средство следва кръгова траектория на движение, като управляемите колела са отклонени на около половината от хода им, при постоянна скорост не по-малка от 10 km/h, радиусът на завоя трябва да остава без промяна или да се увеличава, ако водачът пусне устройството за управление на кормилната уредба.

6.2.3.   По време на измерването на усилието, приложено към устройството за управление на кормилната уредба, силите, упражнявани с продължителност по-малка от 0,2 секунди, не се вземат под внимание.

6.2.4.   Измерване на усилието, приложено към устройството за управление на кормилната уредба на моторни превозни средства с изправна кормилна уредба

6.2.4.1.   От изходно положение, при движение по права линия, превозното средство трябва да завие по спирала със скорост 10 km/h. Измерва се усилието, приложено към волана, на разстояние, равно на номиналния радиус на волана, до момента, в който положението на волана съответства на радиуса на завоя, указан в таблицата по-долу за съответната категория превозно средство при изправна кормилна уредба. Извършва се една такава маневра за завиване вдясно и една за завиване вляво.

6.2.4.2.   Максималната допустима продължителност за извършване на маневрата за завиване и максималното допустимо усилие, приложено към устройството за управление на изправна кормилна уредба, са дадени в таблицата по-долу за всяка категория превозно средство.

6.2.5.   Измерване на усилието, приложено към устройството за управление на кормилната уредба на моторни превозни средства с неизправна кормилна уредба.

6.2.5.1.   Повтаря се изпитването, описано в точка 5.2.5. с кормилна уредба, чието оборудване е в неизправност. Измерва се усилието, приложено към устройството за управление на кормилната уредба до момента, в който положението на волана съответства на радиуса на завоя, указан в таблицата по-долу за съответната категория превозно средство при неизправна кормилна уредба.

6.2.5.2.   Максималната допустима продължителност за извършване на маневрата за завиване и максималното допустимо усилие, приложено към устройството за управление на неизправна кормилната уредба, са дадени в таблицата по-долу за всяка категория превозно средство.

Таблица

Изисквания към усилието, приложено към устройството за управление на кормилната уредба

| Категория превозно средство | Изправна кормилна уредба | Неизправна кормилна уредба |
| --- | --- | --- |
| Максимално усилие
  (daN) | Време
  (s) | Радиус на завоя
  (m) | Максимално усилие
  (daN) | Време
  (s) | Радиус на завоя
  (m) |
| M1 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M2 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| M3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |
| N1 | 20 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |
| N2 | 25 | 4 | 12 | 40 | 4 | 20 |
| N3 | 20 | 4 | 12 (4) | 45 (3) | 6 | 20 |

Категория превозно средство

Изправна кормилна уредба

Неизправна кормилна уредба

Максимално усилие

(daN)

Време

(s)

Радиус на завоя

(m)

Максимално усилие

(daN)

Време

(s)

Радиус на завоя

(m)

M1

15

4

12

30

4

20

M2

15

4

12

30

4

20

M3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

N1

20

4

12

30

4

20

N2

25

4

12

40

4

20

N3

20

4

12 (4)

45 (3)

6

20

6.3.   Разпоредби относно ремаркетата

6.3.1.   Ремаркето трябва да се движи без значително отклонение или прекомерни вибрации на оборудването си за насочване, когато теглещото превозно средство се движи по права линия, по равен и хоризонтален път със скорост 80 km/h или с максималната технически допустима скорост, указана от производителя на ремаркето, ако тя е по-ниска от 80 km/h.

6.3.2.   След като теглещото превозно средство и ремаркето започнат постоянен завой, съответстващ на окръжност с диаметър 25 m (вж. точка 2.4.6.) при постоянна скорост 5 km/h, се измерва окръжността, описана от задния външен ъгъл на ремаркето. Тази маневра се повтаря при същите условия, но при скорост 25 ± 1 km/h. По време на тези маневри задният външен ъгъл на ремаркето, което се движи със скорост 25 ± 1 km/h, не трябва да излиза с повече от 0,7 m, извън окръжността, описана при постоянна скорост 5 km/h.

6.3.3.   Нито една точка на ремаркето не трябва да излиза с повече от 0,50 m извън допирателната към окръжност с диаметър 25 m, когато теглещото превозно средство напуска кръгообразната траектория на движение, определена в точка 6.3.2., по допирателната, при скорост 25 km/h. Това изискване трябва да се спазва от точката, в която допирателната се допира до окръжността, до точка, разположена на 40 m по-далече по допирателната. След тази точка ремаркето трябва да отговаря на условията, посочени в точка 6.3.1.

6.3.4.   Измерва се площта на пръстеновидния участък, очертан от комбинацията теглещо превозно средство/ремарке с изправна система за насочване, която се движи със скорост не по-висока от 5 km/h по окръжност с постоянен радиус, при което предният външен ъгъл на теглещото превозно средство описва крива с радиус 0,67 х дължината на комбинацията превозно средство/ремарке, но с не по-малък от 12,5 m.

6.3.4.1.   Ако при повреда на системата на кормилната уредба, измерената широчина на очертания пръстен е над 8,3 m, тя не трябва да надвишава с повече от 15 % съответната стойност, измерена с изправна кормилна уредба.

Не се допуска излизане извън външния радиус на очертаното пръстеновидно пространство

6.3.5.   Изпитванията, описани в точки 6.3.2., 6.3.3. и 6.3.4., трябва да бъдат провеждани както в посока на часовниковата стрела, така и обратно на нея.

7.   СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Процедурите за съответствие на производството трябва да съответстват на указаните в Спогодбата от 1958 г., приложение 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), при следните изисквания:

| 7.1. | Титулярят на одобрението трябва да осигури регистриране на резултатите от изпитванията за проверка на съответствието на производството и достъп до приложените документи в продължение на определен период, съгласуван с одобряващия орган или техническата служба. Този период следва да бъде не по-дълъг от 10 години от момента на окончателното прекратяване на производството. |
| --- | --- |

7.1.

Титулярят на одобрението трябва да осигури регистриране на резултатите от изпитванията за проверка на съответствието на производството и достъп до приложените документи в продължение на определен период, съгласуван с одобряващия орган или техническата служба. Този период следва да бъде не по-дълъг от 10 години от момента на окончателното прекратяване на производството.

| 7.2. | Органът за типово одобрение или техническата служба, която е издала типовото одобрение, може по всяко време да провери методите за контрол на съответствието, прилагани във всеки производствен обект. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години. |
| --- | --- |

7.2.

Органът за типово одобрение или техническата служба, която е издала типовото одобрение, може по всяко време да провери методите за контрол на съответствието, прилагани във всеки производствен обект. Нормалната честота на тези проверки е веднъж на две години.

8.   САНКЦИИ ПРИ НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

8.1.   Одобрението, издадено по отношение на тип превозно средство съгласно настоящото правило, може да бъде отнето, ако не е спазено изискването, определено в точка 7.1., или образци на превозното средство не съответстват на изискванията на точка 6. от настоящото правило.

8.2.   Ако страна по Спогодбата, която прилага настоящото правило, отмени типово одобрение издадено от нея, тя трябва незабавно да уведоми за това останалите страни по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, чрез уведомителен формуляр, съответстващ на модела от приложение 1 към настоящото правило.

9.   ПРОМЯНА И РАЗШИРЕНИЕ НА ОДОБРЕНИЕ НА ТИП ПРЕВОЗНО СРЕДСТВО

9.1.   За всяка промяна на типа превозно средство трябва да се уведомява одобряващият орган, който е издал одобрението. Тогава одобряващият орган може:

| 9.1.1. | да прецени, че направените промени не оказват съществено неблагоприятно въздействие и че превозното средство продължава да отговаря на изискванията; или |
| --- | --- |

9.1.1.

да прецени, че направените промени не оказват съществено неблагоприятно въздействие и че превозното средство продължава да отговаря на изискванията; или

| 9.1.2. | да изиска допълнителен изпитвателен протокол от техническата служба, отговаряща за провеждане на изпитанията. |
| --- | --- |

9.1.2.

да изиска допълнителен изпитвателен протокол от техническата служба, отговаряща за провеждане на изпитанията.

9.2.   Страните по Спогодбата, които прилагат настоящото правило, биват уведомявани за потвърждение, за разширяване или за отказ за издаване на одобрение, като промените се уточняват, чрез процедурата, указана в точка 4.3.

9.3.   Одобряващият орган, който издава разширението на типово одобрение, присвоява сериен номер на това разширение и уведомява за това останалите страни по Спогодбата от 1958 г., които прилагат настоящото правило, чрез уведомителен формуляр, съответстващ на модела от приложение 1 към настоящото правило.

10.   ОКОНЧАТЕЛНО ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО

Ако титулярят на одобрението прекрати напълно производството на типа превозно средство, одобрено в съответствие с настоящото правило, то той трябва да уведоми за това органа, издал одобрението. След получаване на съответното уведомление този орган трябва да информира за него другите страни по Спогодбата от 1958 г., които прилагат настоящото правило, чрез формуляр, съответстващ на образеца от приложение 1 към настоящото правило.

11.   НАИМЕНОВАНИЯ И АДРЕСИ НА ТЕХНИЧЕСКИТЕ СЛУЖБИ, ПРОВЕЖДАЩИ ИЗПИТВАНИЯ С ЦЕЛ ОДОБРЯВАНЕ, КАКТО И НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ОТДЕЛИ

Страните по Спогодбата от 1958 г., които прилагат настоящото правило, съобщават на секретариата на ООН имената и адресите на техническите служби, отговарящи за провеждане на изпитания за типови одобрения, както и тези на административните служби, които издават типови одобрения, и на които се изпращат формуляри, издадени в други страни, удостоверяващи одобряване, разширяване, отказ или прекратяване на типово одобрение.

---

(1)  Според определението в приложение 7 към Консолидираната резолюция за конструкцията на превозни средства (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/).

(2)  1 за Германия, 2 за Франция, 3 за Италия, 4 за Нидерландия, 5 за Швеция, 6 за Белгия, 7 за Унгария, 8 за Чешката република, 9 за Испания, 10 за Сърбия и Черна гора, 11 за Обединеното кралство, 12 за Австрия, 13 за Люксембург, 14 за Швейцария, 15 (не е присвоено), 16 за Норвегия, 17 за Финландия, 18 за Дания, 19 за Румъния, 20 за Полша, 21 за Португалия, 22 за Русия, 23 за Гърция, 24 за Ирландия, 25 за Хърватия, 26 за Словения, 27 за Словакия, 28 за Беларус, 29 за Естония, 30 (не е присвоено), 31 за Босна и Херцеговина, 32 за Латвия, 33 (не е присвоено), 34 за България, 35 (не е присвоено), 36 за Литва, 37 за Турция, 38 (не е присвоено), 39 за Азербайджан, 40 за Бившата югославска република Македония, 41 (не е присвоено), 42 за Европейската общност (одобренията се издават от нейните държави-членки и носят съответния символ по ИКЕ), 43 за Япония, 44 (не е присвоено), 45 за Австралия, 46 за Украйна, 47 за Южна Африка, 48 за Нова Зеландия, 49 за Кипър, 50 за Малта и 51 за Република Корея. Следващи номера ще бъдат присвоявани и на други държави в хронологичния ред, по който те ратифицират или се присъединят към Спогодбата за приемане на единни технически предписания за колесни превозни средства, оборудване и части, които могат да бъдат монтирани и/или използвани на колесни превозни средства, и на условията за взаимно признаване на одобрения, издавани на основата на тези предписания, като така присвоените номера се съобщават от генералния секретар на Организацията на обединените нации на страните по Спогодбата.

(3)  50 за несъчленени превозни средства с две (или повече) управляеми оси, с изключение на тези, които са оборудвани с устройство за саморегулиране.

(4)  Или завиване до ограничителя на кормилния механизъм, ако не може да се достигне радиус с големина 12 m.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

СЪОБЩЕНИЕ

(Максимален формат: A4 (210 × 297 mm)

Image

Image

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

ОФОРМЛЕНИЕ НА МАРКИРОВКАТА ЗА ОДОБРЕНИЕ

ОБРАЗЕЦ А

(Вж. точка 4.4. от настоящото правило)

Image

Горепоказаната маркировка за одобрение, поставена на превозно средство, показва, че съответният тип превозно средство, по отношение на кормилната уредба, е одобрен в Нидерландия (E4) съобразно Правило No 79, под No 012439. Номерът на одобрението показва, че то е било издадено в съответствие с изискванията на Правило No 79, изменено със серия от изменения 01.

ОБРАЗЕЦ Б

(вж. точка 4.5. от настоящото правило)

Image

Горепоказаната маркировка за одобрение, поставена на превозно средство, показва, че съответният тип превозно средство е бил одобрен в Нидерландия (E4) съгласно Правила No 79 и 31 (1). Цифрите на номера на одобрението показват, че към датата на издаването им в Правило No 79 е включена серия от изменения 01 и в Правило No 31 е включена серия от изменения 01.

---

(1)  Второто число е дадено само като пример.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

Показатели на спирането при превозни средства, използващи общ източник на енергия за захранване на кормилната уредба и спирачната система

| 1. | За изпитвания, проведени в съответствие на настоящото приложение, трябва да бъдат удовлетворени следните условия за превозното средство:






  1.1. | Превозното средство трябва да бъде с максималното технически допустимо натоварване, като управляемата ос(и) също са натоварени с максималната технически допустима маса; когато са предвидени няколко различни начина за разполагане на масата върху осите, разпределението на максималната маса върху осите е такова, че натоварването върху всяка ос е пропорционално на максимално допустимата маса за всяка от тях; при влекачи на полуремаркета масата може да бъде разположена приблизително на половината разстояние между местоположението на шенкелния болт, което е следствие на горепосочените условия на натоварване, и средата на задната(ите) ос(и). |
| --- | --- | --- |

1.

За изпитвания, проведени в съответствие на настоящото приложение, трябва да бъдат удовлетворени следните условия за превозното средство:

1.1.

Превозното средство трябва да бъде с максималното технически допустимо натоварване, като управляемата ос(и) също са натоварени с максималната технически допустима маса; когато са предвидени няколко различни начина за разполагане на масата върху осите, разпределението на максималната маса върху осите е такова, че натоварването върху всяка ос е пропорционално на максимално допустимата маса за всяка от тях; при влекачи на полуремаркета масата може да бъде разположена приблизително на половината разстояние между местоположението на шенкелния болт, което е следствие на горепосочените условия на натоварване, и средата на задната(ите) ос(и).

| 1.2. | Гумите трябва да бъдат напомпани до налягането на студено, предписано за масата, която е носена от гумите при неподвижно превозно средство. |
| --- | --- |

1.2.

Гумите трябва да бъдат напомпани до налягането на студено, предписано за масата, която е носена от гумите при неподвижно превозно средство.

| 1.3. | В началото на изпитването спирачките трябва да бъдат студени, т.е. с температура, измерена на диска или на външната страна на спирачния барабан, по-ниска от 100 °C. |
| --- | --- |

1.3.

В началото на изпитването спирачките трябва да бъдат студени, т.е. с температура, измерена на диска или на външната страна на спирачния барабан, по-ниска от 100 °C.

| 2. | В случай на неизправност на източника не енергия, показателите на спиране на работната спирачна система трябва да достига при първо натискане на педала за спиране стойностите, посочени в таблицата по-долу.








  Категория | V (km/h) | m/s2 | FdaN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 5,8 | 50 |
| M2 и M3 | 60 | 5,0 | 70 |
| N1 | 80 | 5,0 | 70 |
| N2 и N3 | 60 | 5,0 | 70 |

2.

В случай на неизправност на източника не енергия, показателите на спиране на работната спирачна система трябва да достига при първо натискане на педала за спиране стойностите, посочени в таблицата по-долу.

Категория

V (km/h)

m/s2

FdaN

M1

80

5,8

50

M2 и M3

60

5,0

70

N1

80

5,0

70

N2 и N3

60

5,0

70

| 3. | След всяка неизправност на кормилната уредба или на захранването с енергия, трябва да бъде възможно, след осемкратно задействане докрай на органа за управление на работната спирачка, да се постигне на деветия път ефективност на спирането, която да е най-малко равна на предписаната за вторичната (аварийната) спирачна система (вж. таблицата по-долу).
  Ако допълнителната спирачна система, захранвана от акумулирана енергия, се задейства чрез отделен орган за управление, трябва да бъде възможно, след осемкратно задействане докрай на органа за управление на работната спирачка, да се достигне на деветия път остатъчната спирачна ефективност (вж. таблицата по-долу).
  Вторична и остатъчна спирачна ефективност








  Категория | V km/h | Вторично спиране m/s2 | Остатъчно спиране информация m/s2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | 80 | 2,9 | 1,7 |
| M2 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| M3 | 60 | 2,5 | 1,5 |
| N1 | 70 | 2,2 | 1,3 |
| N2 | 50 | 2,2 | 1,3 |
| N3 | 40 | 2,2 | 1,3 |

3.

След всяка неизправност на кормилната уредба или на захранването с енергия, трябва да бъде възможно, след осемкратно задействане докрай на органа за управление на работната спирачка, да се постигне на деветия път ефективност на спирането, която да е най-малко равна на предписаната за вторичната (аварийната) спирачна система (вж. таблицата по-долу).

Ако допълнителната спирачна система, захранвана от акумулирана енергия, се задейства чрез отделен орган за управление, трябва да бъде възможно, след осемкратно задействане докрай на органа за управление на работната спирачка, да се достигне на деветия път остатъчната спирачна ефективност (вж. таблицата по-долу).

Вторична и остатъчна спирачна ефективност

Категория

V km/h

Вторично спиране m/s2

Остатъчно спиране информация m/s2

M1

80

2,9

1,7

M2

60

2,5

1,5

M3

60

2,5

1,5

N1

70

2,2

1,3

N2

50

2,2

1,3

N3

40

2,2

1,3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 4

Допълнителни разпоредби за превозни средства, оборудвани със спомагателен кормилен механизъм

1.   ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

В допълнение на изискванията дадени в основния текст на настоящото правило, превозни средства, оборудвани със спомагателен кормилен механизъм (ASE), трябва да съответстват на разпоредбите на настоящото приложение.

2.   СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ

2.1.   Задвижване

2.1.1.   Кормилна уредба с механично задвижване

Прилага се точка 5.3.1.1. от настоящото правило.

2.1.2.   Кормилна уредба с хидравлично задвижване

Хидравличното задвижване трябва да има защита срещу превишаване на максимално допустимата стойност на работното налягане T.

2.1.3.   Кормилна уредба с електрическо задвижване

Електрическото задвижване трябва да има защита срещу претоварване.

2.1.4.   Смесено (комбинирано) кормилно задвижване

Комбинирането на механично, хидравлично и електрическо кормилно задвижване трябва да отговаря на изискванията на параграф 2.1.1, 2.1.2 и 2.1.3 по-горе.

2.2.   Предписания относно изпитванията в случаите на неизправност

2.2.1.   Излизане от строя или неизправност на коя да е от частите на допълнителното устройство за управление на кормилната уредба (с изключение на частите, за които се приема, че са защитени от повреди, както е отбелязано в точка 5.3.1.1 от настоящото правило) не трябва да се отразява чрез рязка или чувствителна промяна на поведението на превозното средство, като е необходимо да бъдат удовлетворени съответните изисквания на точка 6 от настоящото правило. Също така трябва да бъде възможно превозното средство да бъде овладяно без прекалено силно коригиране на посоката му на движение. Това се проверява чрез следните изпитвания:

2.2.1.1.   Изпитване при движение по окръжност

Превозното средство трябва да се движи по окръжност с радиус „R“ (m) и скорост „V“ (km/h), съответстващи на неговата категория и на стойностите, посочени в следната таблица:

| Категория превозно средство | R (3) | V (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| M1 и N1 | 100 | 80 |
| M2 и N2 | 50 | 50 |
| M3 и N3 | 50 | 45 |

Категория превозно средство

R (3)

V (1)
   (2)

M1 и N1

100

80

M2 и N2

50

50

M3 и N3

50

45

Неизправността се предизвиква след достигане на предвидената скорост за изпитването. Изпитването трябва да се извърши при движение на превозното средство по посоката на въртене на часовниковата стрелка и в обратна посока.

2.2.1.2.   Изпитване при преходни условия

2.2.1.2.1.   До уточняване на еднакви методи на изпитване производителят на превозното средство трябва да информира техническите служби за своите методи на изпитвания и за резултатите относно поведението на превозното средство в случай на неизправност.

2.3.   Предупредителни сигнали в случай на неизправност

2.3.1.   С изключение на частите на спомагателния кормилен механизъм, за които се приема, че са защитени от повреди, както е посочено в точка 5.3.1.1. на настоящото правило, следните неизправности на това устройство трябва да бъдат ясно сигнализирани на водача:

| 2.3.1.1. | общо прекъсване на електрическото или хидравличното задвижване на спомагателния кормилен механизъм; |
| --- | --- |

2.3.1.1.

общо прекъсване на електрическото или хидравличното задвижване на спомагателния кормилен механизъм;

| 2.3.1.2. | неизправност на захранването с енергия на спомагателния кормилен механизъм; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

неизправност на захранването с енергия на спомагателния кормилен механизъм;

| 2.3.1.3. | прекъсване във външните проводници на електрическото задвижване, ако устройството е оборудвано с такава. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

прекъсване във външните проводници на електрическото задвижване, ако устройството е оборудвано с такава.

---

(1)  Ако спомагателният кормилен механизъм се застопорява механично при указаната скорост, то скоростта при извършване на изпитването да се променя, за да съответства на максималната скорост, при която тази система с работва. Под максимална скорост се разбира скоростта, при която спомагателният кормилен механизъм се застопорява, намалена с 5 km/h.

(2)  Ако размерните характеристики на превозното средство предполагат опасност от преобръщане, производителят предава на техническата служба данните от симулация на поведението на превозното средство, като указва по-ниска скорост, която позволява извършването на изпитванията при условия на максимална безопасност. В този случай скоростта при изпитването се избира от техническата служба.

(3)  Ако особеностите на изпитвателния участък не позволяват спазването на стойностите за радиуса на окръжността, изпитванията могат да се извършват на изпитвателен участък с други радиуси ± (максимално отклонение ± 25 %) при условие, че скоростта се изменя, за да се достигне напречното ускорение, което е резултат от радиуса и посочената в таблицата скорост за съответната категория превозното средство.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

Разпоредби за ремаркета, оборудвани с кормилна уредба с изцяло хидравлично задвижване

1.   ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

В допълнение на изискванията дадени в основния текст на настоящото правило, превозни средства, оборудвани с хидравлично задвижване на кормилната уредба, също трябва да съответстват на разпоредбите на настоящото приложение.

2.   СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ

2.1.   Ефективност на хидравличните тръбопроводи и гъвкавите им съединения.

2.1.1.   Тръбопроводите на изцяло хидравличните кормилни задвижвания трябва да могат да издържат на налягане, което е минимум четири пъти максималната стойност на нормалното работно налягане (T), указано от производителя. Техните гъвкави съединения трябва да отговарят на стандарти ISO 1402:1994, 6605:1986 и 7751:1991.

2.2.   Системи, зависими от захранване с енергия.

2.2.1.   Захранването с енергия трябва да бъде защитено от прекалено високо чрез клапан, ограничаващ налягането, който се задейства при достигането на стойност на налягането, равна на T.

2.3.   Защита на кормилното задвижване.

2.3.1.   Кормилното задвижване трябва да бъде защитено от прекалено високо налягане чрез клапан, ограничаващ налягането, който се задейства при достигането на стойност на налягането между 1,5 T и 2,2 T.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 6

Специални изисквания, приложими към аспектите на безопасност на комплексни електронни системи на управление на превозни средства

1.   ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ

Настоящото приложение определя специалните изисквания за документацията, концепциите за откриване на повреда и проверка по отношение на аспектите на безопасност на комплексни електронни системи за управление на превозни средства (точка 2.3. по-долу), доколкото се отнася до настоящото правило.

Могат да се правят позовавания на настоящото приложение, като се вземат предвид специални точки в настоящото правило, по отношение на функции, свързани с безопасността, които се контролират с електронна система(и).

В настоящото приложение не се определят работните параметри на „системата“, но се обхващат методите, използвани в процеса на проектиране, и информацията, която трябва да бъде предоставена на техническата служба, за целите на типовото одобрение.

Тази информация трябва да показва, че „системата“ спазва, при нормални условия и в състояние на неизправност, всички целесъобразни работни изисквания, специфицирани другаде в настоящото правило.

2.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

По смисъла на настоящото приложение:

| 2.1. | „Концепция за безопасност“ е описание на мерките, предвидени в конструкцията на системата, напр. в електронните блокове, така че да се обезпечава надлежното ѝ функциониране и с което да се гарантира надеждността ѝ дори в случай на електрическа неизправност. Възможността да се преминава към частично функциониране или дори към система за поддържане на жизненоважните функции на превозното средство може да представлява част от концепцията за безопасност. |
| --- | --- |

2.1.

„Концепция за безопасност“ е описание на мерките, предвидени в конструкцията на системата, напр. в електронните блокове, така че да се обезпечава надлежното ѝ функциониране и с което да се гарантира надеждността ѝ дори в случай на електрическа неизправност. Възможността да се преминава към частично функциониране или дори към система за поддържане на жизненоважните функции на превозното средство може да представлява част от концепцията за безопасност.

| 2.2. | „Система на електронно управление“ означава комбинация от блокове, проектирани да работят съвместно за осигуряването на заявената функция за управление на превозното средство чрез обработка на електронни данни. Тези системи, често програмно управлявани, са изградени от дискретни функционални компоненти като датчици, електронни модули за управление и изпълнителни механизми и са свързани чрез връзки за предаване на данни. Те могат да включват механични, електропневматични или електрохидравлични елементи. Посочената тук „система“ е системата, за която се иска получаване на типово одобрение. |
| --- | --- |

2.2.

„Система на електронно управление“ означава комбинация от блокове, проектирани да работят съвместно за осигуряването на заявената функция за управление на превозното средство чрез обработка на електронни данни. Тези системи, често програмно управлявани, са изградени от дискретни функционални компоненти като датчици, електронни модули за управление и изпълнителни механизми и са свързани чрез връзки за предаване на данни. Те могат да включват механични, електропневматични или електрохидравлични елементи. Посочената тук „система“ е системата, за която се иска получаване на типово одобрение.

| 2.3. | „Комплексни електронни системи на управление на превозното средство“ са тези електронни системи, които са подчинени на йерархия на управлението, при която дадена функция на управление може да бъде коригирана от електронна система/функция на управление от по-високо ниво.
  Коригираната функция става част от комплексната система. |
| --- | --- |

2.3.

„Комплексни електронни системи на управление на превозното средство“ са тези електронни системи, които са подчинени на йерархия на управлението, при която дадена функция на управление може да бъде коригирана от електронна система/функция на управление от по-високо ниво.

Коригираната функция става част от комплексната система.

| 2.4. | Системи/функции „за управление от високо ниво“ са тези системи/функции, които използват допълнителни условия за обработка и/или отчитане на данни, с цел промяна на поведението на превозното средство чрез издаване на команди за промени в нормалното функциониране(ия) на системата за управление на превозното средство.
  Това позволява на комплексните системи да променят автоматично целите си при спазване на приоритети, които зависят от отчетените обстоятелства. |
| --- | --- |

2.4.

Системи/функции „за управление от високо ниво“ са тези системи/функции, които използват допълнителни условия за обработка и/или отчитане на данни, с цел промяна на поведението на превозното средство чрез издаване на команди за промени в нормалното функциониране(ия) на системата за управление на превозното средство.

Това позволява на комплексните системи да променят автоматично целите си при спазване на приоритети, които зависят от отчетените обстоятелства.

| 2.5. | „Блокове“ са най-малките части на компонентите на системата, които се разглеждат в настоящото приложение, тъй като тези комбинации от компоненти се разглеждат като единични елементи от гледна точка на идентифицирането, анализа и замяната. |
| --- | --- |

2.5.

„Блокове“ са най-малките части на компонентите на системата, които се разглеждат в настоящото приложение, тъй като тези комбинации от компоненти се разглеждат като единични елементи от гледна точка на идентифицирането, анализа и замяната.

| 2.6. | „Връзки за предаване на данни“ са средствата, използвани за свързване на разпръснатите блокове, с цел предаване на сигнали, работни данни или захранване.
  Посоченото оборудване е по принцип електрическо, но може да бъде отчасти механично, пневматично или хидравлично. |
| --- | --- |

2.6.

„Връзки за предаване на данни“ са средствата, използвани за свързване на разпръснатите блокове, с цел предаване на сигнали, работни данни или захранване.

Посоченото оборудване е по принцип електрическо, но може да бъде отчасти механично, пневматично или хидравлично.

| 2.7. | „Обхват на управление“ се отнася до изходяща променлива и определя обхвата, в който се очаква системата да осъществява управление. |
| --- | --- |

2.7.

„Обхват на управление“ се отнася до изходяща променлива и определя обхвата, в който се очаква системата да осъществява управление.

| 2.8. | „Граница на функционалните възможности“ определя външните физически граници, в рамките на които системата е в състояние да осъществява управление. |
| --- | --- |

2.8.

„Граница на функционалните възможности“ определя външните физически граници, в рамките на които системата е в състояние да осъществява управление.

3.   ДОКУМЕНТАЦИЯ

3.1.   Изисквания

Производителят предоставя комплект документи, който дава достъп до основната конструкция на „системата“ и средствата, посредством които е свързана с останалите системи на превозното средство или пряко контролира изходните променливи.

Трябва да бъдат обяснени функцията/функциите на „системата“ и концепцията за безопасност, определени от производителя.

Документацията не трябва да е обширна, но трябва да предоставя доказателства, че проектирането и развоят са се ползвали от експертни знания във всички засегнати области.

За целите на периодичните технически инспекции, документацията трябва да описва как може да бъде проверявано текущото работно състояние на „системата“.

3.1.1.   Документацията се предоставя в две части:

| а) | официален комплект документи за одобряване, който съдържа материалите, изброени в точка 3. (с изключение на посоченото в точка 3.4.4.), които се предават на техническата служба в момента на подаване на заявление за типово одобрение; този комплект служи като основни справочни материали за процеса на проверка, определен в точка 4. от настоящото приложение. |
| --- | --- |

а)

официален комплект документи за одобряване, който съдържа материалите, изброени в точка 3. (с изключение на посоченото в точка 3.4.4.), които се предават на техническата служба в момента на подаване на заявление за типово одобрение; този комплект служи като основни справочни материали за процеса на проверка, определен в точка 4. от настоящото приложение.

| б) | допълнителните материали и аналитичните данни от точка 3.4.4., които се задържат от производителя, но се предоставят за проверка при одобряване на типа. |
| --- | --- |

б)

допълнителните материали и аналитичните данни от точка 3.4.4., които се задържат от производителя, но се предоставят за проверка при одобряване на типа.

3.2.   Описание на функциите на „системата“

Предоставя се описание, което дава просто обяснение на всички функции на управление на „системата“ и на методите, използвани за постигане на целите, включително указание на механизма(механизмите), чрез които се осъществява управлението.

3.2.1.   Предоставя се списък на всички входящи и отчитани променливи, като също се определя техният работен обхват.

3.2.2.   Предоставя се списък на всички изходящи променливи, които се контролират от „системата“, и за всеки отделен случай се указва дали управлението се осъществява пряко или посредством друга система на превозното средство. Определя се обхватът на управление (точка 2.7.), което се осъществява за всяка отделна променлива.

3.2.3.   Указват се границите на функционалните възможности (точка 2.8.), когато това е целесъобразно за работните параметри на системата.

3.3.   Компоновка и схематично описание на системата

3.3.1.   Опис на компонентите

Предоставя се списък, в който подробно са изброени всички блокове на „системата“ и се упоменават другите системи на превозното средство, които са необходими за осигуряване на въпросната функция на управление.

Предоставя се кратко схематично описание на тези блокове в комбинация, от което да става ясно както разпределението на оборудването, така и връзките между тях.

3.3.2.   Функции на блоковете

Описва се функцията на всеки блок на „системата“ и се показват сигналите, които го свързват с другите блокове или другите системи на превозното средство. Това може да бъде направено чрез блоксхема със съответните означения или чрез описание, което е илюстрирано с тази блоксхема.

3.3.3.   Съединения

Съединенията в рамките на „системата“ се показват с помощта на електрическа схема на електрическите линии за предаване на сигнали, на схема на тръбите за пневматичното и хидравличното оборудване за предаване на енергия, както и на опростена схематична компоновка на механичните съединения.

3.3.4.   Поток на сигналите и приоритети

Трябва да съществува строго съответствие между линиите за предаване на сигнали и сигналите, предавани между блоковете.

Всеки път, когато предимството на даден сигнал може да е от значение за работните параметри или безопасността, доколкото това се отнася към настоящото правило, трябва да се заяви поредността на сигналите по мултиплексирани канали за данни.

3.3.5.   Идентификация на блоковете

Всеки блок трябва да може да бъде ясно и безпогрешно разпознаван (напр. чрез обозначение за хардуер и маркировка или софтуерен код за програмното осигуряване), така че да може да се установява съответствието между съответните хардуер и документация.

Когато функциите са съчетани в рамките на един и същи блок или един и същи компютър, но за яснота и леснота на обяснението са показани в много блокове на блок-схемата, трябва да се използва една единствена маркировка за обозначение на хардуер.

По силата на използваната идентификация производителят потвърждава, че доставеното оборудване съответства на съответния документ.

3.3.5.1.   Идентификацията определя вида използван хардуер и софтуер и при промяна на вида, като например промяна на функцията, предвидена в настоящото правило, трябва да се промени и идентификацията.

3.4.   Концепция за безопасност на производителя.

3.4.1.   Производителят трябва да предостави изявление, което потвърждава, че технологията, избрана за постигане на целите на „системата“, в състояние на пълна изправност няма да възпрепятства надеждната работа на системите, които са предмет на предписанията на настоящото правило.

3.4.2.   По отношение на използвания в „системата“ софтуер трябва да се обяснят елементите на неговата конфигурация и да се идентифицират методите и инструментите на проектиране. Производителят трябва да е подготвен, при поискване, да представи доказателства за начина, по който е определено осъществяването на логиката на системата по време на проектирането и развоя.

3.4.3.   Производителят предоставя на техническите органи обяснение на проектните задания, вградени в „системата“ за осигуряване на безопасна работа в състояние на неизправност. Възможни проектни задания за неизправност в „системата“ са например:

| а) | преминаване към работа с частично използване на системата; |
| --- | --- |

а)

преминаване към работа с частично използване на системата;

| б) | превключване на отделна резервираща система; |
| --- | --- |

б)

превключване на отделна резервираща система;

| в) | премахване на функция от високо ниво. |
| --- | --- |

в)

премахване на функция от високо ниво.

В случай на неизправност, водачът трябва да бъде предупреден например чрез предупредителен сигнал или извеждане на съобщение. Когато системата не е изключена от водача, напр. чрез завъртане на ключа за запалване(пускане) на положение „изкл.“ или чрез изключване на тази конкретна функция, ако е налице специален ключ за тази цел, предупредителният сигнал се запазва за времето, в което състоянието на неизправност продължава.

3.4.3.1.   Ако избраното условие избира режим на частична работа при определено състояние на неизправност, то това състояние трябва да бъде указано и да се определят произхождащите от него граници на ефективността.

3.4.3.2.   Ако избраното условие избира втора (резервираща) възможност за осъществяването на целта на системата на управление на превозното средство, трябва да се обяснят принципите на механизма за превключване, логиката, нивото на резервираност и всяка вградена резервираща характеристика на проверка, както и да се определят произтичащите граници на ефективността на резервиране.

3.4.3.3.   Ако избраното условие избира премахването на функция от по-високо ниво, трябва да бъдат дезактивирани всички изходящи управляващи сигнали, като по такъв начин се ограничават преходните смущения.

3.4.4.   В подкрепа на документацията трябва да е налице анализ, който в общ план показва поведението на системата при появата на всяка една от указаните повреди, които ще имат значение за управлението или безопасността на превозното средство.

Този анализ може да се основава на анализ на характера и последствията от отказите (FMEA), анализ на дървото на отказите (FTA) или всеки подобен процес, целесъобразен за съображенията за безопасност на системата.

Избраният аналитичен подход/и се установява и поддържа от производителя и се свежда до знанието на техническата служба по време на типовото одобряване.

3.4.4.1.   В тази документация се изброяват следените параметри и се определя, за всяко състояние на неизправност от вида, определен в точка 3.4.4. от настоящото приложение, предупредителният сигнал, който да бъде даден на водача и/или персонала на службата/техническата инспекция.

4.   ПРОВЕРКА И ИЗПИТВАНЕ

4.1.   Функционирането на „системата“, определено в документите, изисквани в точка 3., се изпитва, както следва:

4.1.1.   Проверка на функционирането на „системата“

Като средство за установяване на обичайните експлоатационни възможности се провежда проверка на функционирането на системата в състояние на пълна изправност, в състояние на изправност спрямо основните изходни спецификации на производителя, освен ако това е предмет на конкретно експлоатационно изпитване като част от процедурата по одобряване по настоящото или друго правило.

4.1.2.   Проверка на концепцията за безопасност от точка 3.4.

По усмотрение на органа за типово одобрение, реагирането на „системата“ се проверява под влиянието на неизправност в отделен блок, посредством изпращането на съответни изходящи сигнали до електрическите блокове или механичните елементи, за да се симулират ефектите от вътрешна неизправност вътре в блока.

4.1.2.1.   Резултатите от проверката трябва да съответстват на документираното обобщение на анализа на неизправността, до ниво на цялостното въздействие, което потвърждава адекватността на концепцията за безопасност и нейното изпълнение.

---

III Актове, приети по силата на Договора за ЕС

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ПО СИЛАТА НА ДЯЛ V ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕС

| 27.5.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 137/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 137/52

---

СЪВМЕСТНО ДЕЙСТВИЕ 2008/391/ОВППС НА СЪВЕТА

от 26 май 2008 година

за изменение на Съвместно действие 2008/131/ОВППС за удължаване на мандата на специалния представител на Европейския съюз за Афганистан

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 14, член 18, параграф 5 и член 23, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | На 18 февруари 2008 г., Съветът прие Съвместно действие 2008/131/ОВППС (1) за удължаване на мандата на г-н Francesc Vendrell като специален представител на Европейския съюз за Афганистан до 31 май 2008 г. |
| --- | --- |

(1)

На 18 февруари 2008 г., Съветът прие Съвместно действие 2008/131/ОВППС (1) за удължаване на мандата на г-н Francesc Vendrell като специален представител на Европейския съюз за Афганистан до 31 май 2008 г.

| (2) | Г-н Francesc Vendrell е информирал генералния секретар/върховен представител, че може да служи като представител на Европейския съюз (СПЕС) до 30 юни 2008 г. и неговият мандат като СПЕС за Афганистан следва допълнително да се удължи до тази дата. Съветът възнамерява да назначи нов СПЕС за следващия период до 28 февруари 2009 г. |
| --- | --- |

(2)

Г-н Francesc Vendrell е информирал генералния секретар/върховен представител, че може да служи като представител на Европейския съюз (СПЕС) до 30 юни 2008 г. и неговият мандат като СПЕС за Афганистан следва допълнително да се удължи до тази дата. Съветът възнамерява да назначи нов СПЕС за следващия период до 28 февруари 2009 г.

| (3) | Референтната финансова сума, предвидена в Съвместно действие 2008/131/ОВППС за покриване на разходите, свързани с мандата на СПЕС до 31 май 2008 г., следва също така да покрие периода на допълнително удължаване на мандата до 30 юни 2008 г., |
| --- | --- |

(3)

Референтната финансова сума, предвидена в Съвместно действие 2008/131/ОВППС за покриване на разходите, свързани с мандата на СПЕС до 31 май 2008 г., следва също така да покрие периода на допълнително удължаване на мандата до 30 юни 2008 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО СЪВМЕСТНО ДЕЙСТВИЕ:

Член 1

Съвместно действие 2008/131/ОВППС се изменя, както следва:

| 1. | Член 1 се заменя със следното:
  „Член 1
  Специален представител на Европейския съюз
  Мандатът на г-н Francesc Vendrell като специален представител на Европейския съюз (СПЕС) за Афганистан се удължава до 30 юни 2008 г.“ |
| --- | --- |

1.

Член 1 се заменя със следното:

„Член 1

Специален представител на Европейския съюз

Мандатът на г-н Francesc Vendrell като специален представител на Европейския съюз (СПЕС) за Афганистан се удължава до 30 юни 2008 г.“

| 2. | В член 5 параграф 1 се заменя със следното:
  „1.   Референтната финансова сума, предназначена за покриване на разходите, свързани с мандата на СПЕС за периода от 1 март 2008 г. до 30 юни 2008 г., е в размер на 975 000 EUR.“ |
| --- | --- |

2.

В член 5 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Референтната финансова сума, предназначена за покриване на разходите, свързани с мандата на СПЕС за периода от 1 март 2008 г. до 30 юни 2008 г., е в размер на 975 000 EUR.“

Член 2

Влизане в сила

Настоящото съвместно действие влиза в сила от датата на приемането му.

Член 3

Публикуване

Настоящото съвместно действие се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 26 май 2008 година.

За Съвета

Председател

D. RUPEL

---

(1)  ОВ L 43, 19.2.2008 г., стр. 26.

1

---