# Službeni list C 349/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 349 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.3. listopada 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 349

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.3. listopada 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | VIJEĆE |
| 2014/C 349/01 | Stajalište Vijeća (EU) br. 9/2014 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgoj genetski modificiranih organizama (GMO-a) na svojem državnom područjuUsvojeno od strane Vijeća 23. srpnja 2014. (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

VIJEĆE

2014/C 349/01

Stajalište Vijeća (EU) br. 9/2014 u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgoj genetski modificiranih organizama (GMO-a) na svojem državnom područjuUsvojeno od strane Vijeća 23. srpnja 2014. (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

VIJEĆE

| 3.10.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 349/1

---

STAJALIŠTE VIJEĆA (EU) br. 9/2014 U PRVOM ČITANJU

s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgoj genetski modificiranih organizama (GMO-a) na svojem državnom području

Usvojeno od strane Vijeća 23. srpnja 2014.

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 349/01

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja prijedloga nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5) uspostavlja se sveobuhvatan pravni okvir za odobravanje genetski modificiranih organizama (GMO-a) koji je u cijelosti primjenjiv na GMO-e koji se trebaju upotrijebiti u svrhu uzgoja širom Unije kao sjeme ili drugi biljni reprodukcijski materijal („GMO-i za uzgoj”). |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5) uspostavlja se sveobuhvatan pravni okvir za odobravanje genetski modificiranih organizama (GMO-a) koji je u cijelosti primjenjiv na GMO-e koji se trebaju upotrijebiti u svrhu uzgoja širom Unije kao sjeme ili drugi biljni reprodukcijski materijal („GMO-i za uzgoj”).

| (2) | Prema navedenom pravnom okviru, GMO-i u svrhu uzgoja trebaju biti podvrgnuti pojedinačnoj procjeni rizika prije nego što se za njih dobije odobrenje za stavljanje na tržište Unije u skladu s Prilogom II. Direktivi 2001/18/EZ. Cilj tog postupka odobravanja jest osigurati visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača te ujedno osigurati djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ujednačeno visoku razinu zaštite zdravlja i okoliša trebalo bi ostvariti i održavati širom područja Unije. |
| --- | --- |

(2)

Prema navedenom pravnom okviru, GMO-i u svrhu uzgoja trebaju biti podvrgnuti pojedinačnoj procjeni rizika prije nego što se za njih dobije odobrenje za stavljanje na tržište Unije u skladu s Prilogom II. Direktivi 2001/18/EZ. Cilj tog postupka odobravanja jest osigurati visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača te ujedno osigurati djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ujednačeno visoku razinu zaštite zdravlja i okoliša trebalo bi ostvariti i održavati širom područja Unije.

| (3) | Dodatno uz odobrenje za stavljanje na tržište, genetski modificirane biljne kulture također trebaju ispunjavati zahtjeve prava Unije o stavljanju na tržište sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala, kako je posebno određeno u direktivama Vijeća 66/401/EEZ (6), 66/402/EEZ (7), 68/193/EEZ (8), 98/56/EZ (9), 99/105/EZ (10), 2002/53/EZ (11), 2002/54/EZ (12), 2002/55/EZ (13), 2002/56/EZ (14), 2002/57/EZ (15), i 2008/90/EZ (16). Među navedenim direktivama, direktive 2002/53/EZ i 2002/55/EZ sadržavaju odredbe kojima se državama članicama dopušta da zabrane, pod određenim jasno utvrđenim uvjetima, upotrebu određene biljne kulture na cijelom svojem državnom području ili na dijelu svojeg državnog područja ili da utvrde odgovarajuće uvjete za uzgoj određene biljne kulture. |
| --- | --- |

(3)

Dodatno uz odobrenje za stavljanje na tržište, genetski modificirane biljne kulture također trebaju ispunjavati zahtjeve prava Unije o stavljanju na tržište sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala, kako je posebno određeno u direktivama Vijeća 66/401/EEZ (6), 66/402/EEZ (7), 68/193/EEZ (8), 98/56/EZ (9), 99/105/EZ (10), 2002/53/EZ (11), 2002/54/EZ (12), 2002/55/EZ (13), 2002/56/EZ (14), 2002/57/EZ (15), i 2008/90/EZ (16). Među navedenim direktivama, direktive 2002/53/EZ i 2002/55/EZ sadržavaju odredbe kojima se državama članicama dopušta da zabrane, pod određenim jasno utvrđenim uvjetima, upotrebu određene biljne kulture na cijelom svojem državnom području ili na dijelu svojeg državnog područja ili da utvrde odgovarajuće uvjete za uzgoj određene biljne kulture.

| (4) | Jednom kada je GMO odobren u svrhu uzgoja u skladu s pravnim okvirom Unije o GMO-ima i kada ispuni, u pogledu sorte biljne kulture koju treba staviti na tržište, zahtjeve prava Unije o stavljanju na tržište sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala, države članice nisu ovlaštene zabraniti, ograničiti ili ometati njegov slobodan promet na njihovom državnom području, osim pod uvjetima utvrđenima pravom Unije. |
| --- | --- |

(4)

Jednom kada je GMO odobren u svrhu uzgoja u skladu s pravnim okvirom Unije o GMO-ima i kada ispuni, u pogledu sorte biljne kulture koju treba staviti na tržište, zahtjeve prava Unije o stavljanju na tržište sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala, države članice nisu ovlaštene zabraniti, ograničiti ili ometati njegov slobodan promet na njihovom državnom području, osim pod uvjetima utvrđenima pravom Unije.

| (5) | Iskustvo je pokazalo da je uzgoj GMO-a pitanje koje se temeljitije razmatra na razini država članica. Pitanja povezana sa stavljanjem na tržište i uvozom GMO-a trebalo bi radi očuvanja unutarnjeg tržišta i dalje regulirati na razini Unije. Međutim, uzgoj u pojedinim slučajevima može zahtijevati više fleksibilnosti jer se radi o pitanju s naglašenom nacionalnom, regionalnom i lokalnom dimenzijom s obzirom na njegovu povezanost s upotrebom zemljišta, lokalnim poljoprivrednim strukturama i zaštitom ili održavanjem staništa, ekosustava i krajobraza. Takva fleksibilnost ne bi trebala nepovoljno utjecati na zajednički postupak odobravanja, posebice na postupak evaluacije. |
| --- | --- |

(5)

Iskustvo je pokazalo da je uzgoj GMO-a pitanje koje se temeljitije razmatra na razini država članica. Pitanja povezana sa stavljanjem na tržište i uvozom GMO-a trebalo bi radi očuvanja unutarnjeg tržišta i dalje regulirati na razini Unije. Međutim, uzgoj u pojedinim slučajevima može zahtijevati više fleksibilnosti jer se radi o pitanju s naglašenom nacionalnom, regionalnom i lokalnom dimenzijom s obzirom na njegovu povezanost s upotrebom zemljišta, lokalnim poljoprivrednim strukturama i zaštitom ili održavanjem staništa, ekosustava i krajobraza. Takva fleksibilnost ne bi trebala nepovoljno utjecati na zajednički postupak odobravanja, posebice na postupak evaluacije.

| (6) | Kako bi ograničile ili zabranile uzgoj GMO-a, pojedine države članice primijenile su zaštitne klauzule i hitne mjere na temelju članka 23. Direktive 2001/18/EZ i članka 34. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kao rezultat, ovisno o slučaju, novih ili dodatnih informacija koje su postale dostupne od dana suglasnosti i koje utječu na procjenu rizika za okoliš ili na ponovnu procjenu postojećih informacija. Druge su se države članice koristile postupkom obavješćivanja određenim u članku 114. stavcima 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji zahtijeva izlaganje novih znanstvenih dokaza povezanih sa zaštitom okoliša ili s radnim okruženjem. Osim toga, postupak odlučivanja u pogledu GMO-a pokazao se posebno teškim s obzirom na iznesene nacionalne zabrinutosti koje nisu povezane samo s pitanjima u vezi sa sigurnošću GMO-a u pogledu zdravlja ili okoliša. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi ograničile ili zabranile uzgoj GMO-a, pojedine države članice primijenile su zaštitne klauzule i hitne mjere na temelju članka 23. Direktive 2001/18/EZ i članka 34. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kao rezultat, ovisno o slučaju, novih ili dodatnih informacija koje su postale dostupne od dana suglasnosti i koje utječu na procjenu rizika za okoliš ili na ponovnu procjenu postojećih informacija. Druge su se države članice koristile postupkom obavješćivanja određenim u članku 114. stavcima 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji zahtijeva izlaganje novih znanstvenih dokaza povezanih sa zaštitom okoliša ili s radnim okruženjem. Osim toga, postupak odlučivanja u pogledu GMO-a pokazao se posebno teškim s obzirom na iznesene nacionalne zabrinutosti koje nisu povezane samo s pitanjima u vezi sa sigurnošću GMO-a u pogledu zdravlja ili okoliša.

| (7) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. UFEU-a, države članice stoga imaju pravo biti u mogućnosti da za vrijeme postupka odobravanja i nakon njega odluče ograničiti ili zabraniti uzgoj GMO-a na svojem državnom području što može značiti izuzimanje određenog GMO-a od uzgoja na cijelom državnom području te države članice ili na dijelu njezinog državnog područja. U tom se kontekstu čini primjerenim državama članicama omogućiti, u skladu s načelom supsidijarnosti, više fleksibilnosti pri odlučivanju o tome žele li uzgajati usjeve GMO-a na svojem državnom području, a da to ne utječe na procjenu rizika predviđenu u sustavu Unije za odobravanje GMO-a, bilo za vrijeme postupka odobravanja ili nakon njega te, neovisno o mjerama koje države članice imaju pravo poduzeti primjenom Direktive 2001/18/EZ, kako bi izbjegle nenamjernu prisutnost GMO-a u drugim proizvodima. Pružanje te mogućnosti državama članicama trebalo bi olakšati postupak odlučivanja u području GMO-a. U isto vrijeme bi trebalo očuvati slobodu izbora potrošača, poljoprivrednika i operatora, a uključenim dionicima istovremeno osigurati više jasnoće u vezi s uzgojem GMO-a u Uniji. Ova Direktiva stoga bi trebala olakšati neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. UFEU-a, države članice stoga imaju pravo biti u mogućnosti da za vrijeme postupka odobravanja i nakon njega odluče ograničiti ili zabraniti uzgoj GMO-a na svojem državnom području što može značiti izuzimanje određenog GMO-a od uzgoja na cijelom državnom području te države članice ili na dijelu njezinog državnog područja. U tom se kontekstu čini primjerenim državama članicama omogućiti, u skladu s načelom supsidijarnosti, više fleksibilnosti pri odlučivanju o tome žele li uzgajati usjeve GMO-a na svojem državnom području, a da to ne utječe na procjenu rizika predviđenu u sustavu Unije za odobravanje GMO-a, bilo za vrijeme postupka odobravanja ili nakon njega te, neovisno o mjerama koje države članice imaju pravo poduzeti primjenom Direktive 2001/18/EZ, kako bi izbjegle nenamjernu prisutnost GMO-a u drugim proizvodima. Pružanje te mogućnosti državama članicama trebalo bi olakšati postupak odlučivanja u području GMO-a. U isto vrijeme bi trebalo očuvati slobodu izbora potrošača, poljoprivrednika i operatora, a uključenim dionicima istovremeno osigurati više jasnoće u vezi s uzgojem GMO-a u Uniji. Ova Direktiva stoga bi trebala olakšati neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (8) | Za vrijeme postupka odobravanja određenog GMO-a država članica trebala bi imati mogućnost zatražiti od Komisije da podnositelju obavijesti/podnositelju prijave podnese svoj zahtjev za prilagođavanje zemljopisnog područja svoje obavijesti/zahtjeva podnesene/podnesenog u skladu s dijelom C Direktive 2001/18/EZ ili u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, s ciljem da se dijelovi državnog područja ili cijelo državno područje te države članice izuzmu iz uzgoja. Komisija bi trebala olakšati postupak podnošenjem zahtjeva države članice podnositelju obavijesti/podnositelju prijave bez odgađanja, a podnositelj obavijesti/podnositelj prijave trebao bi odgovoriti na zahtjev unutar utvrđenog roka. |
| --- | --- |

(8)

Za vrijeme postupka odobravanja određenog GMO-a država članica trebala bi imati mogućnost zatražiti od Komisije da podnositelju obavijesti/podnositelju prijave podnese svoj zahtjev za prilagođavanje zemljopisnog područja svoje obavijesti/zahtjeva podnesene/podnesenog u skladu s dijelom C Direktive 2001/18/EZ ili u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, s ciljem da se dijelovi državnog područja ili cijelo državno područje te države članice izuzmu iz uzgoja. Komisija bi trebala olakšati postupak podnošenjem zahtjeva države članice podnositelju obavijesti/podnositelju prijave bez odgađanja, a podnositelj obavijesti/podnositelj prijave trebao bi odgovoriti na zahtjev unutar utvrđenog roka.

| (9) | Zemljopisno područje obavijesti/prijave trebalo bi prilagoditi na odgovarajući način ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave izričito ili prešutno složi sa zahtjevom države članice, unutar utvrđenog roka nakon što Komisija priopći taj zahtjev. Ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave protivi zahtjevu, podnositelj obavijesti/podnositelj prijave trebao bi obavijestiti Komisiju i države članice. Međutim, odbijanje podnositelja obavijesti/podnositelja prijave da prilagodi zemljopisno područje obavijesti/zahtjeva ne dovodi u pitanje ovlasti Komisije u skladu s člankom 19. Direktive 2001/18/EZ ili s člancima 7. i 19. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, ovisno o slučaju, da provede takvo prilagođavanje, prema potrebi, s obzirom na procjenu rizika za okoliš koju je provela Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”). |
| --- | --- |

(9)

Zemljopisno područje obavijesti/prijave trebalo bi prilagoditi na odgovarajući način ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave izričito ili prešutno složi sa zahtjevom države članice, unutar utvrđenog roka nakon što Komisija priopći taj zahtjev. Ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave protivi zahtjevu, podnositelj obavijesti/podnositelj prijave trebao bi obavijestiti Komisiju i države članice. Međutim, odbijanje podnositelja obavijesti/podnositelja prijave da prilagodi zemljopisno područje obavijesti/zahtjeva ne dovodi u pitanje ovlasti Komisije u skladu s člankom 19. Direktive 2001/18/EZ ili s člancima 7. i 19. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, ovisno o slučaju, da provede takvo prilagođavanje, prema potrebi, s obzirom na procjenu rizika za okoliš koju je provela Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”).

| (10) | Osim toga, i samo ako je podnositelj obavijesti/podnositelj prijave odbio prilagoditi zemljopisno područje obavijesti/zahtjeva GMO-a na zahtjev određene države članice, ta država članica trebala bi imati mogućnost donijeti obrazložene mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj tog GMO-a nakon što je odobren na cijelom njezinom državnom području ili na dijelu njezinog državnog područja, na temelju razloga koji se razlikuju od onih koji su procijenjeni na temelju usklađenih pravila Unije, to jest Direktive 2001/18/EZ i Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koji su u skladu s pravom Unije. Navedeni razlozi mogu biti povezani s ciljevima okolišne ili poljoprivredne politike ili s drugim imperativnim razlozima poput urbanističkog i prostornog planiranja, upotrebe zemljišta, društveno-ekonomskih utjecaja, koegzistencije i javnog poretka. Na te se razloge moguće pozivati pojedinačno ili u kombinaciji, ovisno o posebnim okolnostima u državi članici, regiji ili na području u kojima se te mjere primjenjuju. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, i samo ako je podnositelj obavijesti/podnositelj prijave odbio prilagoditi zemljopisno područje obavijesti/zahtjeva GMO-a na zahtjev određene države članice, ta država članica trebala bi imati mogućnost donijeti obrazložene mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj tog GMO-a nakon što je odobren na cijelom njezinom državnom području ili na dijelu njezinog državnog područja, na temelju razloga koji se razlikuju od onih koji su procijenjeni na temelju usklađenih pravila Unije, to jest Direktive 2001/18/EZ i Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koji su u skladu s pravom Unije. Navedeni razlozi mogu biti povezani s ciljevima okolišne ili poljoprivredne politike ili s drugim imperativnim razlozima poput urbanističkog i prostornog planiranja, upotrebe zemljišta, društveno-ekonomskih utjecaja, koegzistencije i javnog poretka. Na te se razloge moguće pozivati pojedinačno ili u kombinaciji, ovisno o posebnim okolnostima u državi članici, regiji ili na području u kojima se te mjere primjenjuju.

| (11) | Razina zaštite zdravlja ljudi ili životinja i okoliša koja je uspostavljena u Uniji omogućuje jedinstvenu znanstvenu procjenu širom Unije te ova Direktiva ne bi trebala promijeniti tu situaciju. Stoga bi se, kako bi se izbjeglo bilo kakvo preklapanje s nadležnostima koje su dodijeljene osobama odgovornima za procjenu rizika i upravljanje rizikom u okviru Direktive 2001/18/EZ i Uredbe (EZ) br. 1829/2003, država članica trebala koristiti samo razlozima koji su povezani s ciljevima okolišne politike koji nisu u suprotnosti s procjenom rizika za zdravlje i okoliš, a koji su procijenjeni u kontekstu postupaka odobravanja predviđenih u Direktivi 2001/18/EZ i u Uredbi (EZ) br. 1829/2003, kao što su održavanje određene vrste značajki prirode i značajki krajobraza, određenih staništa i ekosustava, kao i specifičnih funkcija i usluga ekosustavâ. |
| --- | --- |

(11)

Razina zaštite zdravlja ljudi ili životinja i okoliša koja je uspostavljena u Uniji omogućuje jedinstvenu znanstvenu procjenu širom Unije te ova Direktiva ne bi trebala promijeniti tu situaciju. Stoga bi se, kako bi se izbjeglo bilo kakvo preklapanje s nadležnostima koje su dodijeljene osobama odgovornima za procjenu rizika i upravljanje rizikom u okviru Direktive 2001/18/EZ i Uredbe (EZ) br. 1829/2003, država članica trebala koristiti samo razlozima koji su povezani s ciljevima okolišne politike koji nisu u suprotnosti s procjenom rizika za zdravlje i okoliš, a koji su procijenjeni u kontekstu postupaka odobravanja predviđenih u Direktivi 2001/18/EZ i u Uredbi (EZ) br. 1829/2003, kao što su održavanje određene vrste značajki prirode i značajki krajobraza, određenih staništa i ekosustava, kao i specifičnih funkcija i usluga ekosustavâ.

| (12) | Odluke koje donose na temelju Direktive 2011/18/EZ države članice trebale bi moći zasnivati na razlozima povezanima s društveno-ekonomskim utjecajima koji mogu proizaći iz uzgoja GMO-a na državnom području dotične države članice. Iako se Preporuka Komisije od 13. srpnja 2010. (17) bavila mjerama koegzistencije, također bi trebala postojati mogućnost za države članice da donesu mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj odobrenih GMO-a na cijelom njihovom državnom području ili na dijelu njihovog državnog područja prema ovoj Direktivi. Navedeni razlozi mogu biti povezani s praktičnom nemogućnošću ili nemogućnošću provedbe mjera koegzistencije zbog specifičnih zemljopisnih uvjeta, potrebe izbjegavanja prisutnosti GMO-a u drugim proizvodima kao što su specifični ili određeni proizvodi, potrebe zaštite raznolikosti poljoprivredne proizvodnje ili potrebe osiguravanja čistoće sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala. Nadalje, Komisija je, kako je zatraženo u zaključcima Vijeća od 5. prosinca 2008. o genetski modificiranim organizmima, izvijestila Europski parlament i Vijeće o društveno-ekonomskim posljedicama uzgoja GMO-a. Ishod tog izvješća može pružiti vrijedne informacije državama članicama koje razmatraju donošenje odluka na temelju ove Direktive. |
| --- | --- |

(12)

Odluke koje donose na temelju Direktive 2011/18/EZ države članice trebale bi moći zasnivati na razlozima povezanima s društveno-ekonomskim utjecajima koji mogu proizaći iz uzgoja GMO-a na državnom području dotične države članice. Iako se Preporuka Komisije od 13. srpnja 2010. (17) bavila mjerama koegzistencije, također bi trebala postojati mogućnost za države članice da donesu mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj odobrenih GMO-a na cijelom njihovom državnom području ili na dijelu njihovog državnog područja prema ovoj Direktivi. Navedeni razlozi mogu biti povezani s praktičnom nemogućnošću ili nemogućnošću provedbe mjera koegzistencije zbog specifičnih zemljopisnih uvjeta, potrebe izbjegavanja prisutnosti GMO-a u drugim proizvodima kao što su specifični ili određeni proizvodi, potrebe zaštite raznolikosti poljoprivredne proizvodnje ili potrebe osiguravanja čistoće sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala. Nadalje, Komisija je, kako je zatraženo u zaključcima Vijeća od 5. prosinca 2008. o genetski modificiranim organizmima, izvijestila Europski parlament i Vijeće o društveno-ekonomskim posljedicama uzgoja GMO-a. Ishod tog izvješća može pružiti vrijedne informacije državama članicama koje razmatraju donošenje odluka na temelju ove Direktive.

| (13) | Ograničenja ili zabrane doneseni na temelju ove Direktive trebali bi se odnositi na uzgoj, a ne na slobodan promet i uvoz genetski modificiranog sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala, kao proizvoda ili u proizvodima i od proizvoda njihove žetve te bi nadalje trebali biti u skladu s Ugovorima, posebno u pogledu načela nediskriminacije između domaćih i stranih proizvoda, načela proporcionalnosti i članka 34., članka 36. te članka 216. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(13)

Ograničenja ili zabrane doneseni na temelju ove Direktive trebali bi se odnositi na uzgoj, a ne na slobodan promet i uvoz genetski modificiranog sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala, kao proizvoda ili u proizvodima i od proizvoda njihove žetve te bi nadalje trebali biti u skladu s Ugovorima, posebno u pogledu načela nediskriminacije između domaćih i stranih proizvoda, načela proporcionalnosti i članka 34., članka 36. te članka 216. stavka 2. UFEU-a.

| (14) | Mjere država članica donesene na temelju ove Direktive trebale bi biti podložne postupku nadzora i osiguravanja informacija na razini Unije. S obzirom na razinu nadzora i osiguravanja informacija Unije, nije potrebno predvidjeti ni primjenu Direktive 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18). Države članice mogu ograničiti ili zabraniti uzgoj GMO-a na cijelom svojem državnom području ili na dijelu svojeg državnog područja od dana stupanja na snagu odobrenja Unije, a najkasnije dvije godine nakon dana izdavanja suglasnosti/odobrenja, pod uvjetom da je isteklo utvrđeno razdoblje mirovanja tijekom kojeg je Komisija imala prigodu iznijeti komentare na predložene mjere. |
| --- | --- |

(14)

Mjere država članica donesene na temelju ove Direktive trebale bi biti podložne postupku nadzora i osiguravanja informacija na razini Unije. S obzirom na razinu nadzora i osiguravanja informacija Unije, nije potrebno predvidjeti ni primjenu Direktive 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18). Države članice mogu ograničiti ili zabraniti uzgoj GMO-a na cijelom svojem državnom području ili na dijelu svojeg državnog područja od dana stupanja na snagu odobrenja Unije, a najkasnije dvije godine nakon dana izdavanja suglasnosti/odobrenja, pod uvjetom da je isteklo utvrđeno razdoblje mirovanja tijekom kojeg je Komisija imala prigodu iznijeti komentare na predložene mjere.

| (15) | Odluke država članica o ograničavanju ili zabrani uzgoja GMO-a na cijelom svojem državnom području ili na dijelu svojeg državnog područja ne bi trebale sprečavati provedbu biotehnoloških istraživanja, pod uvjetom da se pri provedbi takvih istraživanja poštuju sve potrebne mjere sigurnosti. |
| --- | --- |

(15)

Odluke država članica o ograničavanju ili zabrani uzgoja GMO-a na cijelom svojem državnom području ili na dijelu svojeg državnog područja ne bi trebale sprečavati provedbu biotehnoloških istraživanja, pod uvjetom da se pri provedbi takvih istraživanja poštuju sve potrebne mjere sigurnosti.

| (16) | Kada nove i objektivne okolnosti opravdavaju prilagođavanje zemljopisnog područja primjene suglasnosti/odobrenja GMO-a, a u svakom slučaju najranije dvije godine nakon dana izdavanja suglasnosti/odobrenja, država članica trebala bi moći putem Komisije zatražiti od nositelja suglasnosti/odobrenja da prilagodi zemljopisno područje. Ako se nositelj suglasnosti/odobrenja izričito ili prešutno ne složi, državi članici trebalo bi dati mogućnost da donese obrazložene mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj tog GMO-a. Dotična država članica trebala bi Komisiji dostaviti nacrt tih mjera najmanje 75 dana prije njihova donošenja kako bi Komisiji pružila prigodu za iznošenje komentara te bi se trebala suzdržati od donošenja i provedbe tih mjera tijekom navedenog razdoblja. Nakon isteka utvrđenog razdoblja mirovanja država članica trebala bi moći donijeti mjere u obliku u kojem su one bile prvotno predložene ili izmijenjene kako bi se u obzir uzeli komentari Komisije. |
| --- | --- |

(16)

Kada nove i objektivne okolnosti opravdavaju prilagođavanje zemljopisnog područja primjene suglasnosti/odobrenja GMO-a, a u svakom slučaju najranije dvije godine nakon dana izdavanja suglasnosti/odobrenja, država članica trebala bi moći putem Komisije zatražiti od nositelja suglasnosti/odobrenja da prilagodi zemljopisno područje. Ako se nositelj suglasnosti/odobrenja izričito ili prešutno ne složi, državi članici trebalo bi dati mogućnost da donese obrazložene mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj tog GMO-a. Dotična država članica trebala bi Komisiji dostaviti nacrt tih mjera najmanje 75 dana prije njihova donošenja kako bi Komisiji pružila prigodu za iznošenje komentara te bi se trebala suzdržati od donošenja i provedbe tih mjera tijekom navedenog razdoblja. Nakon isteka utvrđenog razdoblja mirovanja država članica trebala bi moći donijeti mjere u obliku u kojem su one bile prvotno predložene ili izmijenjene kako bi se u obzir uzeli komentari Komisije.

| (17) | Država članica trebala bi moći zatražiti od nadležnog tijela ili Komisije ponovno uvrštavanje cijelog svojeg državnog područja ili dijela svojeg državnog područja u zemljopisno područje suglasnosti/odobrenja iz kojeg je prethodno bilo/bio izuzeto/izuzet. U tom slučaju ne bi trebalo biti potrebe za prosljeđivanje zahtjeva nositelju suglasnosti/odobrenja i traženje njegovog dopuštenja. Nadležno tijelo koje je izdalo pisanu suglasnost ili Komisija, prema Direktivi 2001/18/EZ odnosno Uredbi (EZ) br. 1829/2003, trebali bi na odgovarajući način izmijeniti zemljopisno područje suglasnosti ili odluke o odobrenju. |
| --- | --- |

(17)

Država članica trebala bi moći zatražiti od nadležnog tijela ili Komisije ponovno uvrštavanje cijelog svojeg državnog područja ili dijela svojeg državnog područja u zemljopisno područje suglasnosti/odobrenja iz kojeg je prethodno bilo/bio izuzeto/izuzet. U tom slučaju ne bi trebalo biti potrebe za prosljeđivanje zahtjeva nositelju suglasnosti/odobrenja i traženje njegovog dopuštenja. Nadležno tijelo koje je izdalo pisanu suglasnost ili Komisija, prema Direktivi 2001/18/EZ odnosno Uredbi (EZ) br. 1829/2003, trebali bi na odgovarajući način izmijeniti zemljopisno područje suglasnosti ili odluke o odobrenju.

| (18) | Pisane suglasnosti ili odluke o odobrenju koje su izdane ili donesene tako da je zemljopisno područje ograničeno na određena područja ili mjere koje su u skladu s ovom Direktivom donijele države članice, a kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj GMO-a, ne bi trebali spriječiti ili ograničiti uporabu odobrenih GMO-a od strane drugih država članica. Osim toga, ova Direktiva i nacionalne mjere koje se donose na temelju nje ne bi trebale dovoditi u pitanje zahtjeve prava Unije povezane s nenamjernom i slučajnom prisutnošću GMO-a u sortama sjemena i biljnom reprodukcijskom materijalu koji nisu genetski modificirani te ne bi trebale sprečavati uzgoj biljnih sorti koje ispunjavaju te zahtjeve. |
| --- | --- |

(18)

Pisane suglasnosti ili odluke o odobrenju koje su izdane ili donesene tako da je zemljopisno područje ograničeno na određena područja ili mjere koje su u skladu s ovom Direktivom donijele države članice, a kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj GMO-a, ne bi trebali spriječiti ili ograničiti uporabu odobrenih GMO-a od strane drugih država članica. Osim toga, ova Direktiva i nacionalne mjere koje se donose na temelju nje ne bi trebale dovoditi u pitanje zahtjeve prava Unije povezane s nenamjernom i slučajnom prisutnošću GMO-a u sortama sjemena i biljnom reprodukcijskom materijalu koji nisu genetski modificirani te ne bi trebale sprečavati uzgoj biljnih sorti koje ispunjavaju te zahtjeve.

| (19) | Uredbom (EZ) br. 1829/2003 predviđa se da se za upućivanja iz dijelova A i D Direktive 2001/18/EZ na GMO-e koji su odobreni prema dijelu C te Direktive treba smatrati da se jednako primjenjuju na GMO-e koji su odobreni prema toj Uredbi. Mjere koje države članice donesu u skladu s Direktivom 2001/18/EZ trebale bi se u skladu s time primjenjivati i na GMO-e koji su odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. |
| --- | --- |

(19)

Uredbom (EZ) br. 1829/2003 predviđa se da se za upućivanja iz dijelova A i D Direktive 2001/18/EZ na GMO-e koji su odobreni prema dijelu C te Direktive treba smatrati da se jednako primjenjuju na GMO-e koji su odobreni prema toj Uredbi. Mjere koje države članice donesu u skladu s Direktivom 2001/18/EZ trebale bi se u skladu s time primjenjivati i na GMO-e koji su odobreni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003.

| (20) | Ova Direktiva ne dovodi u pitanje obveze država članica u pogledu slobodnog prometa konvencionalnog sjemena, biljnog reprodukcijskog materijala i proizvoda žetve na temelju relevantnog prava Unije i u skladu s UFEU-om. |
| --- | --- |

(20)

Ova Direktiva ne dovodi u pitanje obveze država članica u pogledu slobodnog prometa konvencionalnog sjemena, biljnog reprodukcijskog materijala i proizvoda žetve na temelju relevantnog prava Unije i u skladu s UFEU-om.

| (21) | Kako bi se ciljevi ove Direktive uskladili s legitimnim interesima gospodarskih subjekata u pogledu GMO-a koji su odobreni, ili u odnosu na koje je postupak odobravanja bio u tijeku prije stupanja na snagu ove Direktive, trebalo bi osigurati primjerene prijelazne mjere. Prijelazne mjere opravdane su i potrebom izbjegavanja mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja drukčijim tretmanom sadašnjih nositelja odobrenja u odnosu na buduće podnositelje prijava za odobrenje. Radi pravne sigurnosti, razdoblje tijekom kojeg se takve prijelazne mjere mogu donijeti trebalo bi ograničiti na ono razdoblje koje je nužno kako bi se osigurao nesmetan prijelaz na novi režim. Takve bi prijelazne mjere državama članicama stoga trebale omogućiti primjenu odredaba ove Direktive na proizvode koji su odobreni, ili u odnosu na koje je postupak odobravanja bio u tijeku prije stupanja na snagu ove Direktive, pod uvjetom da to ne utječe na odobrene genetski modificirane sorte sjemena i biljni reprodukcijski materijal koji su već zakonito zasađeni. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se ciljevi ove Direktive uskladili s legitimnim interesima gospodarskih subjekata u pogledu GMO-a koji su odobreni, ili u odnosu na koje je postupak odobravanja bio u tijeku prije stupanja na snagu ove Direktive, trebalo bi osigurati primjerene prijelazne mjere. Prijelazne mjere opravdane su i potrebom izbjegavanja mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja drukčijim tretmanom sadašnjih nositelja odobrenja u odnosu na buduće podnositelje prijava za odobrenje. Radi pravne sigurnosti, razdoblje tijekom kojeg se takve prijelazne mjere mogu donijeti trebalo bi ograničiti na ono razdoblje koje je nužno kako bi se osigurao nesmetan prijelaz na novi režim. Takve bi prijelazne mjere državama članicama stoga trebale omogućiti primjenu odredaba ove Direktive na proizvode koji su odobreni, ili u odnosu na koje je postupak odobravanja bio u tijeku prije stupanja na snagu ove Direktive, pod uvjetom da to ne utječe na odobrene genetski modificirane sorte sjemena i biljni reprodukcijski materijal koji su već zakonito zasađeni.

| (22) | Preporuka Komisije od 13. srpnja 2010. državama članicama daje smjernice za razvoj mjera koegzistencije, uključujući u graničnim područjima. |
| --- | --- |

(22)

Preporuka Komisije od 13. srpnja 2010. državama članicama daje smjernice za razvoj mjera koegzistencije, uključujući u graničnim područjima.

| (23) | Direktivu 2001/18/EZ trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(23)

Direktivu 2001/18/EZ trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

U Direktivu 2001/18/EZ umeću se sljedeći članci:

„Članak 26.b

Uzgoj

1.   Za vrijeme postupka odobravanja određenog GMO-a ili za vrijeme obnove suglasnosti/odobrenja, država članica može putem Komisije zatražiti od podnositelja obavijesti/podnositelja prijave da prilagodi zemljopisno područje svoje obavijesti/prijave koji su podneseni u skladu s dijelom C ove Direktive ili Uredbom (EZ) br. 1829/2003 tako da cijelo državno područje ili dio državnog područja te države članice bude izuzeto od uzgoja. Taj se zahtjev Komisiji dostavlja najkasnije 30 dana od dana slanja izvješća o procjeni u skladu s člankom 14. stavkom 2. ove Direktive ili od primitka mišljenja agencije u skladu s člankom 6. stavkom 6. i člankom 18. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1829/2003. Komisija bez odgađanja dostavlja zahtjev države članice podnositelju obavijesti/podnositelju prijave i drugim državama članicama.

2.   Ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave protivi zahtjevu države članice u skladu sa stavkom 1., podnositelj obavijesti/podnositelj prijave o tome obavješćuje Komisiju i države članice u roku od 30 dana od dostave tog zahtjeva Komisije. U slučaju da se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave izričito ili prešutno složi, prilagođavanje zemljopisnog područja obavijesti/prijave provodi se u okviru pisane suglasnosti ili odobrenja.

Pisana suglasnost koja se izdaje prema ovoj Direktivi i, kada je to primjenjivo, odluka koja se donosi u skladu s člankom 19., kao i odluka o odobrenju koja se donosi u skladu s člancima 7. i 19. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, izdaju se na temelju prilagođenog zemljopisnog područja obavijesti/prijave s kojim se izričito ili prešutno složio podnositelj obavijesti/podnositelj prijave.

3.   Ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave protivi prilagođavanju zemljopisnog područja svoje obavijesti/zahtjeva u pogledu zahtjeva države članice u skladu sa stavkom 1. ovog članka, ta država članica može donijeti mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj tog GMO-a na njezinom cijelom državnom području ili dijelu njezinog državnog područja nakon odobrenja u skladu s dijelom C ove Direktive ili u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, pod uvjetom da su takve mjere u skladu s pravom Unije, obrazložene, proporcionalne i nediskriminirajuće te da se, osim toga, temelje na imperativnim razlozima kao što su oni koji se odnose na:

| (a) | ciljeve okolišne politike koji su različiti od elemenata koji se procjenjuju u skladu s ovom Direktivom i Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

(a)

ciljeve okolišne politike koji su različiti od elemenata koji se procjenjuju u skladu s ovom Direktivom i Uredbom (EZ) br. 1829/2003;

| (b) | urbanističko i prostorno planiranje; |
| --- | --- |

(b)

urbanističko i prostorno planiranje;

| (c) | upotrebu zemljišta; |
| --- | --- |

(c)

upotrebu zemljišta;

| (d) | društveno-ekonomske utjecaje; |
| --- | --- |

(d)

društveno-ekonomske utjecaje;

| (e) | izbjegavanje prisutnosti GMO-a u drugim proizvodima ne dovodeći u pitanje članak 26.a; |
| --- | --- |

(e)

izbjegavanje prisutnosti GMO-a u drugim proizvodima ne dovodeći u pitanje članak 26.a;

| (f) | ciljeve poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

(f)

ciljeve poljoprivredne politike;

| (g) | javni poredak. |
| --- | --- |

(g)

javni poredak.

Na te razloge moguće je pozivati se pojedinačno ili u kombinaciji, uz iznimku razloga navedenog u točki (g) koji se ne može navoditi pojedinačno, ovisno o posebnim okolnostima države članice, regije ili područja u kojima će se te mjere primjenjivati, ali ni u kojem slučaju ne smiju biti protivne procjeni rizika za okoliš koja je provedena na temelju ove Direktive ili Uredbe (EZ) br. 1829/2003.

4.   Država članica koja namjerava donijeti mjere na temelju stavka 3. ovog članka najprije Komisiji dostavlja nacrt tih mjera i odgovarajućih navedenih razloga. Ta se dostava može provesti prije dovršetka postupka odobravanja GMO-a, prema dijelu C ove Direktive ili prema Uredbi (EZ) br. 1829/2003. Tijekom razdoblja od 75 dana koje počinje od dana takve dostave:

| (a) | dotična država članica suzdržava se od donošenja i provedbe tih mjera; i |
| --- | --- |

(a)

dotična država članica suzdržava se od donošenja i provedbe tih mjera; i

| (b) | Komisija može iznijeti sve komentare koje smatra primjerenima. |
| --- | --- |

(b)

Komisija može iznijeti sve komentare koje smatra primjerenima.

Po isteku razdoblja od 75 dana iz prvog podstavka, a najkasnije dvije godine nakon dana izdavanja suglasnosti/odobrenja, dotična država članica može donijeti mjere u obliku u kojem su one bile prvotno predložene ili izmijenjene kako bi se u obzir uzeli komentari Komisije. Te se mjere bez odgađanja priopćavaju Komisiji, drugim državama članicama i podnositelju obavijesti/podnositelju prijave.

5.   Ako nakon odobrenja GMO-a prema ovoj Direktivi ili Uredbi (EZ) br. 1829/2003, a najranije dvije godine nakon dana izdavanja suglasnosti/odobrenja, država članica smatra da nove objektivne okolnosti opravdavaju prilagođavanje zemljopisnog područja suglasnosti/odobrenja GMO-a, ona može primijeniti postupak iz stavaka od 1. do 4., mutatis mutandis, pod uvjetom da takve mjere ne utječu na uzgoj odobrenog genetski modificiranog sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala koji su zakonito zasađeni prije donošenja tih mjera.

6.   Ako država članica želi ponovno uvrstiti svoje cijelo državno područje ili dio svojeg državnog područja u zemljopisno područje suglasnosti/odobrenja iz kojeg je bilo/bio prethodno izuzeto/izuzet na temelju stavka 2., ona može podnijeti takav zahtjev nadležnom tijelu koje je izdalo pisanu suglasnost prema ovoj Direktivi, ili Komisiji ako je GMO odobren prema Uredbi (EZ) br. 1829/2003. Nadležno tijelo koje je izdalo pisanu suglasnost ili Komisija, ovisno o slučaju, na odgovarajući način mijenjaju zemljopisno područje suglasnosti ili odluke o odobrenju.

7.   Za potrebe prilagođavanja zemljopisnog područja suglasnosti/odobrenja GMO-a iz stavaka 5. i 6. te pod uvjetom da se prema stavku 5. nositelj suglasnosti/odobrenja izričito ili prešutno složio sa zahtjevom države članice:

| (a) | za GMO koji je odobren prema ovoj Direktivi, nadležno tijelo koje je izdalo pisanu suglasnost na odgovarajući način mijenja zemljopisno područje i po dovršetku promjene obavješćuje Komisiju, države članice i nositelja odobrenja; |
| --- | --- |

(a)

za GMO koji je odobren prema ovoj Direktivi, nadležno tijelo koje je izdalo pisanu suglasnost na odgovarajući način mijenja zemljopisno područje i po dovršetku promjene obavješćuje Komisiju, države članice i nositelja odobrenja;

| (b) | za GMO koji je odobren prema Uredbi (EZ) br. 1829/2003, Komisija na odgovarajući način mijenja odluku o odobrenju bez primjene postupka navedenog u članku 35. stavku 2. te Uredbe. Komisija na odgovarajući način obavješćuje države članice i nositelja odobrenja. |
| --- | --- |

(b)

za GMO koji je odobren prema Uredbi (EZ) br. 1829/2003, Komisija na odgovarajući način mijenja odluku o odobrenju bez primjene postupka navedenog u članku 35. stavku 2. te Uredbe. Komisija na odgovarajući način obavješćuje države članice i nositelja odobrenja.

8.   Ako je država članica opozvala mjere poduzete na temelju stavaka 3. i 4., ona o tome bez odgađanja obavješćuje Komisiju i druge države članice.

9.   Mjere donesene prema ovom članku ne utječu na slobodan promet odobrenih GMO-a kao proizvoda ili u proizvodima.

Članak 26.c

Prijelazne mjere

1.   Od ... (19) do... (20) država članica može, putem Komisije, zatražiti od podnositelja obavijesti/podnositelja prijave da prilagodi zemljopisno područje podnesene obavijesti/prijave ili danog odobrenja prema ovoj Direktivi ili Uredbi (EZ) br. 1829/2003 prije... (19). Komisija bez odgađanja dostavlja zahtjev države članice podnositelju obavijesti/podnositelju prijave i drugim državama članicama.

2.   Ako o prijavi još nije odlučeno, a podnositelj obavijesti/podnositelj prijave se izričito ili prešutno složio s takvim zahtjevom u roku od 30 dana od dostave zahtjeva, zemljopisno područje njegove obavijesti/zahtjeva prilagođava se na odgovarajući način. Pisana suglasnost koja se izdaje prema ovoj Direktivi i, kada je to primjenjivo, odluka koja se donosi u skladu s člankom 19., kao i odluka o odobrenju koja se donosi u skladu s člancima 7. i 19. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, izdaju se na temelju prilagođenog zemljopisnog područja obavijesti/zahtjeva s kojim se izričito ili prešutno složio podnositelj obavijesti/podnositelj prijave.

3.   Ako je odobrenje već dano, a nositelj odobrenja se prešutno ili izričito složio sa zahtjevom u roku od 30 dana od dostave zahtjeva iz stavka 1. ovog članka, odobrenje vrijedi kao ono koje je prihvatio nositelj odobrenja. Za pisanu suglasnost prema ovoj Direktivi, nadležno tijelo na odgovarajući način mijenja zemljopisno područje kako se izričito ili prešutno složio nositelj odobrenja i po dovršetku izmjene obavješćuje Komisiju, države članice i nositelja odobrenja. Za odobrenje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Komisija na odgovarajući način mijenja odluku o odobrenju bez primjene postupka navedenog u članku 35. stavku 2. te Uredbe. Komisija na odgovarajući način obavješćuje države članice i nositelja odobrenja.

4.   Ako se podnositelj obavijesti/podnositelj prijave ili, ovisno o slučaju, nositelj odobrenja protivi takvom zahtjevu, primjenjuje se mutatis mutandis članak 26.b stavci od 3. do 9.

5.   Ovaj članak ne dovodi u pitanje uzgoj odobrenog genetski modificiranog sjemena i biljnog reprodukcijskog materijala koji su zakonito zasađeni prije nego što je uzgoj GMO-a ograničen ili zabranjen u državi članici.

6.   Mjere donesene prema ovom članku ne utječu na slobodan promet odobrenih GMO-a kao zasebnih proizvoda ili u proizvodima.

Članak 2.

Komisija najkasnije 4 godine nakon... (21) Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o primjeni ove Direktive od strane država članica, uključujući djelotvornost odredaba koje državama članicama omogućavaju ograničavanje ili zabranu uzgoja GMO-a na njihovom cijelom državnom području ili na dijelu njihovog državnog područja i neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To izvješće može biti popraćeno svim zakonodavnim prijedlozima koje Komisija smatra primjerenima. Komisija također izvješćuje o napretku prema ishođenju normativnog statusa za ojačane smjernice agencije iz 2010. o procjeni rizika za okoliš od genetski modificiranih biljaka.

21

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

...

Za Vijeće

Predsjednik

...

---

(1)  SL C 54,19.2.2011., str. 51.

1

(2)  SL C 104, 2.4.2011., str. 62.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 5. srpnja 2011. (SL C 33 E, 5.2.2013., str. 350.) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 23. srpnja 2014. Stajalište Europskog parlamenta od ... (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i stavljanju izvan snage Direktive 90/220/EEZ (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL L 268, 18.10.2003., str. 1.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 66/401/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena krmnog bilja (SL 125, 11.7.1966., str. 2298.).

6

(7)  Direktiva Vijeća 66/402/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište sjemena žitarica (SL 125 11.7.1966., str. 2309.).

7

(8)  Direktiva Vijeća 68/193/EEZ od 9. travnja 1968. o stavljanju na tržište materijala za vegetativno umnažanje vinove loze (SL L 93, 17.4.1968., str. 15.).

8

(9)  Direktiva Vijeća 98/56/EZ od 20. srpnja 1998. o stavljanju poljoprivrednog reprodukcijskog materijala ukrasnog bilja na tržište (SL L 226, 13.8.1998., str. 16.).

9

(10)  Direktiva Vijeća 1999/105/EZ od 22. prosinca 1999. o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala (SL L 11, 15.1.2000., str. 17.).

10

(11)  Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002 o zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (SL L 193, 20.7.2002., str. 1.).

11

(12)  Direktiva Vijeća 2002/54/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena repe (SL L 193, 20.7.2002., str. 12.).

12

(13)  Direktiva Vijeća 2002/55/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (SL L 193, 20.7.2002., str. 33.).

13

(14)  Direktiva Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemenskog krumpira (SL L 193, 20.7.2002., str. 60.).

14

(15)  Direktiva Vijeća 2002/57/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemena uljarica i predivog bilja (SL L 193, 20.7.2002., str. 74.).

15

(16)  Direktiva Vijeća 2008/90/EZ od 29. rujna 2008. o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog materijala i sadnica namijenjenih proizvodnji voća (SL L 267, 8.10.2008., str. 8.).

16

(17)  Preporuka Komisije od 13. srpnja 2010. o smjernicama za razvoj nacionalnih mjera koegzistencije kako bi se izbjegla nenamjerna prisutnost GMO-ova u konvencionalnim i organskim usjevima (SL C 200, 22.7.2010., str.1.).

17

(18)  Direktiva 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 204, 21.7.1998., str. 37.).

18

(19)  Datum stupanja na snagu ove Direktive u dokumentu st 10792/14.

19

(20)  Datum stupanja na snagu ove Direktive u dokumentu st 10792/14. + 6 mjeseci.”.

20

(21)  Datum stupanja na snagu ove Direktive u dokumentu st 10792/14.

21

---

OBRAZLOŽENJE STAJALIŠTA VIJEĆA

I.   UVOD

Komisija je 13. srpnja 2010. donijela prijedlog Uredbe o izmjeni Direktive 2001/18/EZ u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uzgoj GMO-a na svojem državnom području (1).

Gospodarski i socijalni odbor svoje je mišljenje donio 9. prosinca 2010. Odbor regija donio je svoje mišljenje 28. siječnja 2011.

Europski parlament usvojio je svoje stajalište u prvom čitanju 5. srpnja 2011. (2).

II.   CILJ

Cilj prijedloga jest osigurati pravnu osnovu u pravnom okviru EU-a u vezi s genetski modificiranim organizmima (GMO) kako bi se državama članicama dopustilo ograničavanje ili zabrana uzgoja GMO-a koji su odobreni na razini EU-a. Ta ograničenja ili zabrane mogu obuhvatiti cijelo državno područje ili dio državnog područja država članica.

III.   ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

| 1. | Europski parlament usvojio je 28 amandmana na prijedlog Komisije. Iako je u određenim ključnim dijelovima Vijeće slijedilo opći smjer tih amandmana (npr. uvođenje specifičnih razloga na kojima se temelje nacionalna ograničenja), u većini ostalih dijelova Vijeće se radije odlučilo za drugačiji pristup.
  Stajalište Vijeća u prvom čitanju sadrži i razne promjene koje su različite od onih koje su predviđene u stajalištu Europskog parlamenta.
  Komisija je navela da može prihvatiti stajalište Vijeća u prvom čitanju. |
| --- | --- |

1.

Europski parlament usvojio je 28 amandmana na prijedlog Komisije. Iako je u određenim ključnim dijelovima Vijeće slijedilo opći smjer tih amandmana (npr. uvođenje specifičnih razloga na kojima se temelje nacionalna ograničenja), u većini ostalih dijelova Vijeće se radije odlučilo za drugačiji pristup.

Stajalište Vijeća u prvom čitanju sadrži i razne promjene koje su različite od onih koje su predviđene u stajalištu Europskog parlamenta.

Komisija je navela da može prihvatiti stajalište Vijeća u prvom čitanju.

| 2. | Kao i Komisija, Vijeće smatra da je glavna svrha prijedloga osiguravanje neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, a istodobno se državama članicama omogućava da same donose odluke o uzgoju odobrenih GMO-a. Eventualni drugi razlozi, poput onih povezanih s okolišem, sporedni su u odnosu na glavnu svrhu. Zbog tog se razloga stajalište Vijeća temelji na članku 114. UFEU-a, a ne na članku 192. UFEU-a.
  Iako je prijedlog prvotno sačinjen kao uredba, nakon detaljnijeg preispitivanja činilo se da je primjerenije promijeniti pravni oblik u onaj direktive, premda ona ne sadrži razdoblje prenošenja zbog neobveznosti dotičnih odredaba. Pravni oblik uredbe bio bi pogodan da se radilo o namjeri stvaranja prava i nametanja obveza izravno gospodarskim subjektima, no logika prijedloga (i u njegovu izvornom obliku i kako ga je izmijenio Europski parlament) jest davanje prava državama članicama da odlučuju o uzgoju, a da se od njih pritom ne traži da donesu ikakvu odluku o ograničavanju uzgoja.
  Kako bi se osiguralo da bude što manje poremećaja unutarnjeg tržišta uz istovremeno olakšavanje procesa odobravanja GMO-a, Vijeće je smatralo primjerenim osigurati mehanizam kojim bi se države članice (putem Komisije) mogle dogovoriti s gospodarskim subjektima o ograničenjima. Takav mehanizam vjerojatno će osigurati najveću moguću pravnu sigurnost i subjektima i državama članicama. Veliki dio novog teksta koji je umetnulo Vijeće tehničke je naravi i odnosi se na postupak kojim bi se osiguralo da se taj mehanizam može provesti u praksi.
  U slučaju da se ne može postići dogovor s gospodarskim subjektom, države članice imat će pravo donijeti mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj, podložno određenim važnim uvjetima. Kao i Europski parlament, i Vijeće je smatralo primjerenim u tekst uključiti otvoreni popis razloga. Glavna razlika između teksta Vijeća i teksta Europskog parlamenta u tom pogledu leži u naglasku i detaljnosti informacija. Vijeće smatra da je od ključne važnosti osigurati da razlozi na temelju kojih se poziva na ograničavanje uzgoja nisu u suprotnosti sa znanstvenom procjenom rizika koju je provela Europska agencija za sigurnost hrane.
  Vijeće je slijedilo Parlament u uvođenju odgovarajućih odredbi kojima bi se poštovala legitimna očekivanja poljoprivrednika koji su zasadili genetički modificirane usjeve prije donošenja nacionalnih mjera. Međutim, Vijeće je smatralo da nije potrebno izmijeniti članak 22. Direktive 2001/18/EZ, kako je predložio Parlament, budući da se prijedlog ne tiče stavljanja na tržište, nego isključivo uzgoja. Naprotiv, Vijeće smatra da je važno osigurati da mjere ograničavanja uzgoja nehotično ne dovedu do toga da trgovina odobrenim GMO-ima, uključujući i sadni materijal, postane nezakonita.
  Štoviše, što se tiče usporednog postojanja, ubačena je nova uvodna izjava koja se odnosi na najnoviju preporuku Komisije u tom području. Tom preporukom državama članicama daju se smjernice s ciljem izbjegavanja nenamjerne prisutnosti GMO-a u drugim proizvodima na njihovu državnom teritoriju i u graničnim područjima.
  S obzirom na činjenicu da se može očekivati da postupci odobravanja budu u tijeku u trenutku konačnog usvajanja prijedloga, činilo se potrebnim uvesti odgovarajuće prijelazne odredbe.
  Konačno, Vijeće nije smatralo primjerenim uvesti obvezu nametanja sustava financijske odgovornosti, osobito zbog nedovoljno informacija o troškovima, administrativnom opterećenju i ostalim posljedicama koje bi mogle proisteći iz takvog sustava, između ostalog u pogledu sustava privatnog prava država članica. |
| --- | --- |

2.

Kao i Komisija, Vijeće smatra da je glavna svrha prijedloga osiguravanje neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, a istodobno se državama članicama omogućava da same donose odluke o uzgoju odobrenih GMO-a. Eventualni drugi razlozi, poput onih povezanih s okolišem, sporedni su u odnosu na glavnu svrhu. Zbog tog se razloga stajalište Vijeća temelji na članku 114. UFEU-a, a ne na članku 192. UFEU-a.

Iako je prijedlog prvotno sačinjen kao uredba, nakon detaljnijeg preispitivanja činilo se da je primjerenije promijeniti pravni oblik u onaj direktive, premda ona ne sadrži razdoblje prenošenja zbog neobveznosti dotičnih odredaba. Pravni oblik uredbe bio bi pogodan da se radilo o namjeri stvaranja prava i nametanja obveza izravno gospodarskim subjektima, no logika prijedloga (i u njegovu izvornom obliku i kako ga je izmijenio Europski parlament) jest davanje prava državama članicama da odlučuju o uzgoju, a da se od njih pritom ne traži da donesu ikakvu odluku o ograničavanju uzgoja.

Kako bi se osiguralo da bude što manje poremećaja unutarnjeg tržišta uz istovremeno olakšavanje procesa odobravanja GMO-a, Vijeće je smatralo primjerenim osigurati mehanizam kojim bi se države članice (putem Komisije) mogle dogovoriti s gospodarskim subjektima o ograničenjima. Takav mehanizam vjerojatno će osigurati najveću moguću pravnu sigurnost i subjektima i državama članicama. Veliki dio novog teksta koji je umetnulo Vijeće tehničke je naravi i odnosi se na postupak kojim bi se osiguralo da se taj mehanizam može provesti u praksi.

U slučaju da se ne može postići dogovor s gospodarskim subjektom, države članice imat će pravo donijeti mjere kojima se ograničava ili zabranjuje uzgoj, podložno određenim važnim uvjetima. Kao i Europski parlament, i Vijeće je smatralo primjerenim u tekst uključiti otvoreni popis razloga. Glavna razlika između teksta Vijeća i teksta Europskog parlamenta u tom pogledu leži u naglasku i detaljnosti informacija. Vijeće smatra da je od ključne važnosti osigurati da razlozi na temelju kojih se poziva na ograničavanje uzgoja nisu u suprotnosti sa znanstvenom procjenom rizika koju je provela Europska agencija za sigurnost hrane.

Vijeće je slijedilo Parlament u uvođenju odgovarajućih odredbi kojima bi se poštovala legitimna očekivanja poljoprivrednika koji su zasadili genetički modificirane usjeve prije donošenja nacionalnih mjera. Međutim, Vijeće je smatralo da nije potrebno izmijeniti članak 22. Direktive 2001/18/EZ, kako je predložio Parlament, budući da se prijedlog ne tiče stavljanja na tržište, nego isključivo uzgoja. Naprotiv, Vijeće smatra da je važno osigurati da mjere ograničavanja uzgoja nehotično ne dovedu do toga da trgovina odobrenim GMO-ima, uključujući i sadni materijal, postane nezakonita.

Štoviše, što se tiče usporednog postojanja, ubačena je nova uvodna izjava koja se odnosi na najnoviju preporuku Komisije u tom području. Tom preporukom državama članicama daju se smjernice s ciljem izbjegavanja nenamjerne prisutnosti GMO-a u drugim proizvodima na njihovu državnom teritoriju i u graničnim područjima.

S obzirom na činjenicu da se može očekivati da postupci odobravanja budu u tijeku u trenutku konačnog usvajanja prijedloga, činilo se potrebnim uvesti odgovarajuće prijelazne odredbe.

Konačno, Vijeće nije smatralo primjerenim uvesti obvezu nametanja sustava financijske odgovornosti, osobito zbog nedovoljno informacija o troškovima, administrativnom opterećenju i ostalim posljedicama koje bi mogle proisteći iz takvog sustava, između ostalog u pogledu sustava privatnog prava država članica.

IV.   ZAKLJUČAK

Dok je Vijeće svjesno činjenice da se odlučilo za drugačiji pristup od onog za koji se odlučio Europski parlament, opći smjer obje institucije uglavnom je jednak. Vijeće se stoga raduje konstruktivnim raspravama s Europskim parlamentom u drugom čitanju s ciljem brzog donošenja ove direktive.

---

(1)  Dokument 12371/10 ADD 1 – COM(2010) 375 završna verzija.

(2)  Dokument 11037/11.

---