# Europos Sąjungos L 146/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 146 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. birželio 5d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 146

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. birželio 5d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 496/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 497/2008, leidžiantis naudoti tam tikrų Juodkalnijos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Bendrijos tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą | 3 |
| | * | 2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 498/2008, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 nuostatos, susijusios su papildomų muitų pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms | 7 |
| | * | 2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 499/2008, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1501/95 ir Reglamento (EB) Nr. 800/1999 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus skyrimo sąlygų | 9 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 496/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 497/2008, leidžiantis naudoti tam tikrų Juodkalnijos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Bendrijos tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą

3

*

2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 498/2008, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 nuostatos, susijusios su papildomų muitų pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms

7

*

2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 499/2008, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1501/95 ir Reglamento (EB) Nr. 800/1999 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus skyrimo sąlygų

9

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/413/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas dėl leidimo pateikti į rinką alfa-ciklodekstriną, kaip naują maisto produktų sudedamąją dalį, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1954) | 12 |
| | | 2008/414/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas dėl Bendrijos finansinės paramos kovos su snukio ir nagų liga Kipre 2007 m. priemonių išlaidoms padengti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1974) | 16 |
| | | 2008/415/EB |
| | * | 2008 m. gegužės 28 d. Komisijos sprendimas dėl Bendrijos finansinės paramos išlaidoms, patirtoms 2007 m. Jungtinėje Karalystėje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2169) | 17 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | Komisija |
| | | 2008/416/EB |
| | * | 2008 m. balandžio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1329)

   (
  1
  ) | 19 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/413/EB

*

2008 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas dėl leidimo pateikti į rinką alfa-ciklodekstriną, kaip naują maisto produktų sudedamąją dalį, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1954)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1954)

12

2008/414/EB

*

2008 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimas dėl Bendrijos finansinės paramos kovos su snukio ir nagų liga Kipre 2007 m. priemonių išlaidoms padengti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1974)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1974)

16

2008/415/EB

*

2008 m. gegužės 28 d. Komisijos sprendimas dėl Bendrijos finansinės paramos išlaidoms, patirtoms 2007 m. Jungtinėje Karalystėje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2169)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2169)

17

REKOMENDACIJOS

Komisija

2008/416/EB

*

2008 m. balandžio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1329)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1329)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 496/2008

2008 m. birželio 4 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. birželio 5 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. birželio 4 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 52,1 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 90 70 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | AR | 131,9 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 139,2 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 132,2 |
| ZZ | 124,1 |
| 0808 10 80 | AR | 104,4 |
| BR | 85,8 |
| CA | 61,8 |
| CL | 90,1 |
| CN | 96,5 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 109,6 |
| TR | 85,9 |
| US | 100,8 |
| UY | 107,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 10 00 | TR | 176,2 |
| ZZ | 176,2 |
| 0809 20 95 | TR | 523,0 |
| US | 204,8 |
| ZZ | 363,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

70,2

ZZ

52,1

0707 00 05

MK

30,3

TR

121,8

ZZ

76,1

0709 90 70

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

AR

131,9

IL

134,6

TR

144,8

US

139,2

UY

61,8

ZA

132,2

ZZ

124,1

0808 10 80

AR

104,4

BR

85,8

CA

61,8

CL

90,1

CN

96,5

MK

50,7

NZ

109,6

TR

85,9

US

100,8

UY

107,4

ZA

88,1

ZZ

89,2

0809 10 00

TR

176,2

ZZ

176,2

0809 20 95

TR

523,0

US

204,8

ZZ

363,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 497/2008

2008 m. birželio 4 d.

leidžiantis naudoti tam tikrų Juodkalnijos kilmės žuvų ir žuvininkystės produktų Bendrijos tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 140/2008 dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizavimo ir asociacijos susitarimo ir Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinojo susitarimo tam tikros taikymo tvarkos (1), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. spalio 15 d. Liuksemburge buvo pasirašytas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (toliau – Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas). Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas šiuo metu ratifikuojamas. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. spalio 15 d. Liuksemburge buvo pasirašytas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (toliau – Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas). Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas šiuo metu ratifikuojamas.

| (2) | 2007 m. spalio 15 d. buvo sudarytas Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų (2) (toliau – Laikinasis susitarimas), kuris buvo patvirtintas 2007 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimu 2007/855/EB (3). Laikinuoju susitarimu nustatomas išankstinis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo prekybos ir su prekyba susijusių nuostatų įsigaliojimas. Jis įsigalioja 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. spalio 15 d. buvo sudarytas Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų (2) (toliau – Laikinasis susitarimas), kuris buvo patvirtintas 2007 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimu 2007/855/EB (3). Laikinuoju susitarimu nustatomas išankstinis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo prekybos ir su prekyba susijusių nuostatų įsigaliojimas. Jis įsigalioja 2008 m. sausio 1 d.

| (3) | Laikinajame susitarime bei Stabilizacijos ir asociacijos susitarime numatyta, kad tam tikri Juodkalnijos kilmės žuvys ir žuvininkystės produktai gali būti importuojami į Bendriją neviršijant Bendrijos tarifinių kvotų ir taikant sumažintą arba nulinės normos muitą. |
| --- | --- |

(3)

Laikinajame susitarime bei Stabilizacijos ir asociacijos susitarime numatyta, kad tam tikri Juodkalnijos kilmės žuvys ir žuvininkystės produktai gali būti importuojami į Bendriją neviršijant Bendrijos tarifinių kvotų ir taikant sumažintą arba nulinės normos muitą.

| (4) | Laikinajame susitarime bei Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytos tarifinės kvotos yra metinės ir taikomos neribotą laiką. Būtina leisti naudoti Bendrijos tarifines kvotas 2008 m. ir vėlesniais metais ir numatyti bendrą jų administravimo sistemą. |
| --- | --- |

(4)

Laikinajame susitarime bei Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytos tarifinės kvotos yra metinės ir taikomos neribotą laiką. Būtina leisti naudoti Bendrijos tarifines kvotas 2008 m. ir vėlesniais metais ir numatyti bendrą jų administravimo sistemą.

| (5) | Bendra administravimo sistema turėtų užtikrinti, jog visi Bendrijos importuotojai galėtų vienodai ir nenutrūkstamai naudotis tarifinėmis kvotomis, o nustatytos kvotų normos būtų taikomos nuolat visam aptariamų produktų importui į visas valstybes nares tol, kol kvotos bus išnaudotos. Siekiant užtikrinti sistemos veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pasinaudoti faktinį importą atitinkančiu kvotos kiekiu. Valstybės narės ir Komisija turi glaudžiai bendradarbiauti, o pastaroji turi stebėti, kokiu mastu panaudotos kvotos ir apie tai pranešti valstybėms narėms. Siekiant spartaus ir veiksmingo bendravimo, valstybės narės ir Komisija informacija turėtų keistis, kiek įmanoma, elektroniniu būdu. |
| --- | --- |

(5)

Bendra administravimo sistema turėtų užtikrinti, jog visi Bendrijos importuotojai galėtų vienodai ir nenutrūkstamai naudotis tarifinėmis kvotomis, o nustatytos kvotų normos būtų taikomos nuolat visam aptariamų produktų importui į visas valstybes nares tol, kol kvotos bus išnaudotos. Siekiant užtikrinti sistemos veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pasinaudoti faktinį importą atitinkančiu kvotos kiekiu. Valstybės narės ir Komisija turi glaudžiai bendradarbiauti, o pastaroji turi stebėti, kokiu mastu panaudotos kvotos ir apie tai pranešti valstybėms narėms. Siekiant spartaus ir veiksmingo bendravimo, valstybės narės ir Komisija informacija turėtų keistis, kiek įmanoma, elektroniniu būdu.

| (6) | Todėl šiuo reglamentu leidžiamos naudoti kvotos turėtų būti administruojamos pagal tarifų lengvatų administravimo sistemą, nustatytą 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (4), neviršijant tarifinių kvotų, kurios turi būti naudojamos chronologine muitinės deklaracijų priėmimo datų tvarka. |
| --- | --- |

(6)

Todėl šiuo reglamentu leidžiamos naudoti kvotos turėtų būti administruojamos pagal tarifų lengvatų administravimo sistemą, nustatytą 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (4), neviršijant tarifinių kvotų, kurios turi būti naudojamos chronologine muitinės deklaracijų priėmimo datų tvarka.

| (7) | Pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą bei Laikinąjį susitarimą tarifinės kvotos paruoštoms arba konservuotoms sardinėms ir paruoštiems arba konservuotiems ančiuviams nuo ketvirtųjų metų po Laikinojo susitarimo įsigaliojimo sausio 1 d. turėtų būti padidintos iki 250 tonų, jeigu iki tų metų gruodžio 31 d. bus išnaudota ne mažiau kaip 80 % visos praėjusių metų tarifinės kvotos. Padidintos kvotos, jei bus įgyvendintos, turėtų būti taikomos tol, kol Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo bei Laikinojo susitarimo šalys susitars taikyti kitas priemones. |
| --- | --- |

(7)

Pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą bei Laikinąjį susitarimą tarifinės kvotos paruoštoms arba konservuotoms sardinėms ir paruoštiems arba konservuotiems ančiuviams nuo ketvirtųjų metų po Laikinojo susitarimo įsigaliojimo sausio 1 d. turėtų būti padidintos iki 250 tonų, jeigu iki tų metų gruodžio 31 d. bus išnaudota ne mažiau kaip 80 % visos praėjusių metų tarifinės kvotos. Padidintos kvotos, jei bus įgyvendintos, turėtų būti taikomos tol, kol Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo bei Laikinojo susitarimo šalys susitars taikyti kitas priemones.

| (8) | Kadangi Laikinasis susitarimas įsigalioja 2008 m. sausio 1 d., šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir toliau taikomas įsigaliojus Stabilizacijos ir asociacijos susitarimui. |
| --- | --- |

(8)

Kadangi Laikinasis susitarimas įsigalioja 2008 m. sausio 1 d., šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir toliau taikomas įsigaliojus Stabilizacijos ir asociacijos susitarimui.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytoms ir Bendrijoje į laisvą apyvartą išleidžiamoms Juodkalnijos kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams taikomas sumažintas arba nulinės normos muitas laikantis tame priede nustatytų metinių Bendrijos tarifinių kvotų ir jų neviršijant.

Siekiant pasinaudoti lengvatiniais tarifais produktams turi būti pateikiami kilmės dokumentai, kaip numatyta Laikinojo susitarimo su Juodkalnija 3 protokole arba Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Juodkalnija 3 protokole.

2 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytas tarifines kvotas administruoja Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsniais.

2.   Kiek įmanoma, valstybės narės ir Komisija su tarifinių kvotų administravimu susijusia informacija keičiasi elektroniniu būdu.

3 straipsnis

1.   Tarifinės kvotos paruoštoms arba konservuotoms sardinėms ir paruoštiems arba konservuotiems ančiuviams, nurodytos priede, eilės Nr. 09.1524 ir 09.1525, nuo 2012 m. sausio 1 d. 2012 metams ir vėlesniems padidinamos iki 250 tonų.

2.   1 dalyje nurodytos padidintos kvotos gali būti taikomos tik jeigu per ketvirtuosius metus po Laikinojo susitarimo įsigaliojimo bus išnaudota ne mažiau kaip 80 % tarifinių kvotų, leistų naudoti praėjusiais metais.

4 straipsnis

Valstybės narės ir Komisija artimai bendradarbiauja, kad užtikrintų šio reglamento laikymąsi.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 43, 2008 2 19, p. 1.

1

(2)  OL L 345, 2007 12 28, p. 2.

2

(3)  OL L 345, 2007 12 28, p. 1.

3

(4)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

4

---

PRIEDAS

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė turi tik nurodomąją reikšmę, o lengvatų sistema šiame priede nustatoma pagal KN kodus. Kai nurodomi ex KN kodai, lengvatų sistemą nulemia KN kodas ir atitinkamas aprašymas, kartu paėmus.

ŽUVYS IR ŽUVININKYSTĖS PRODUKTAI

| Eilės Nr. | KN kodas | TARIC skirsnis | Aprašymas | Metinė tarifinė kvota
  (grynoji masė tonomis) | Kvotos muito dydis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1516 | 0301 91 10 | | Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 20 tonų | Neapmuitinama |
| 0301 91 90 | |
| 0302 11 10 | |
| 0302 11 20 | |
| 0302 11 80 | |
| 0303 21 10 | |
| 0303 21 20 | |
| 0303 21 80 | |
| 0304 19 15 | |
| 0304 19 17 | |
| ex 0304 19 19 | 30 |
| ex 0304 19 91 | 10 |
| 0304 29 15 | |
| 0304 29 17 | |
| ex 0304 29 19 | 30 |
| ex 0304 99 21 | 11, 12, 20 |
| ex 0305 10 00 | 10 |
| ex 0305 30 90 | 50 |
| 0305 49 45 | |
| ex 0305 59 80 | 61 |
| ex 0305 69 80 | 61 |
| 09.1518 | 0301 93 00 | | Karpiai: gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 10 tonų | Neapmuitinama |
| 0302 69 11 | |
| 0303 79 11 | |
| ex 0304 19 19 | 20 |
| ex 0304 19 91 | 20 |
| ex 0304 29 19 | 20 |
| ex 0304 99 21 | 16 |
| ex 0305 10 00 | 20 |
| ex 0305 30 90 | 60 |
| ex 0305 49 80 | 30 |
| ex 0305 59 80 | 63 |
| ex 0305 69 80 | 63 |
| 09.1520 | ex 0301 99 80 | 80 | Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 20 tonų | Neapmuitinama |
| 0302 69 61 | |
| 0303 79 71 | |
| ex 0304 19 39 | 80 |
| ex 0304 19 99 | 77 |
| ex 0304 29 99 | 50 |
| ex 0304 99 99 | 20 |
| ex 0305 10 00 | 30 |
| ex 0305 30 90 | 70 |
| ex 0305 49 80 | 40 |
| ex 0305 59 80 | 65 |
| ex 0305 69 80 | 65 |
| 09.1522 | ex 0301 99 80 | 22 | Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 20 tonų | Neapmuitinama |
| 0302 69 94 | |
| ex 0303 77 00 | 10 |
| ex 0304 19 39 | 85 |
| ex 0304 19 99 | 79 |
| ex 0304 29 99 | 60 |
| ex 0304 99 99 | 70 |
| ex 0305 10 00 | 40 |
| ex 0305 30 90 | 80 |
| ex 0305 49 80 | 50 |
| ex 0305 59 80 | 67 |
| ex 0305 69 80 | 67 |
| 09.1524 | 1604 13 11 | | Paruoštos arba konservuotos sardinės | 200 tonų (1) | 6 % |
| 1604 13 19 | |
| ex 1604 20 50 | 10, 19 |
| 09.1525 | 1604 16 00 | | Paruošti arba konservuoti ančiuviai | 200 tonų (1) | 12,5 % |
| 1604 20 40 | |

Eilės Nr.

KN kodas

TARIC skirsnis

Aprašymas

Metinė tarifinė kvota

(grynoji masė tonomis)

Kvotos muito dydis

09.1516

0301 91 10

Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

20 tonų

Neapmuitinama

0301 91 90

0302 11 10

0302 11 20

0302 11 80

0303 21 10

0303 21 20

0303 21 80

0304 19 15

0304 19 17

ex 0304 19 19

30

ex 0304 19 91

10

0304 29 15

0304 29 17

ex 0304 29 19

30

ex 0304 99 21

11, 12, 20

ex 0305 10 00

10

ex 0305 30 90

50

0305 49 45

ex 0305 59 80

61

ex 0305 69 80

61

09.1518

0301 93 00

Karpiai: gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

10 tonų

Neapmuitinama

0302 69 11

0303 79 11

ex 0304 19 19

20

ex 0304 19 91

20

ex 0304 29 19

20

ex 0304 99 21

16

ex 0305 10 00

20

ex 0305 30 90

60

ex 0305 49 80

30

ex 0305 59 80

63

ex 0305 69 80

63

09.1520

ex 0301 99 80

80

Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

20 tonų

Neapmuitinama

0302 69 61

0303 79 71

ex 0304 19 39

80

ex 0304 19 99

77

ex 0304 29 99

50

ex 0304 99 99

20

ex 0305 10 00

30

ex 0305 30 90

70

ex 0305 49 80

40

ex 0305 59 80

65

ex 0305 69 80

65

09.1522

ex 0301 99 80

22

Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži ar atšaldyti; užšaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

20 tonų

Neapmuitinama

0302 69 94

ex 0303 77 00

10

ex 0304 19 39

85

ex 0304 19 99

79

ex 0304 29 99

60

ex 0304 99 99

70

ex 0305 10 00

40

ex 0305 30 90

80

ex 0305 49 80

50

ex 0305 59 80

67

ex 0305 69 80

67

09.1524

1604 13 11

Paruoštos arba konservuotos sardinės

200 tonų (1)

6 %

1604 13 19

ex 1604 20 50

10, 19

09.1525

1604 16 00

Paruošti arba konservuoti ančiuviai

200 tonų (1)

12,5 %

1604 20 40

---

(1)  Nuo 2012 m. sausio 1 d. tarifinė kvota 2012 metams ir vėlesniems padidinama iki 250 tonų, jeigu iki tų metų gruodžio 31 d. bus išnaudota ne mažiau kaip 80 % praėjusių metų kvotos. Padidinta kvota, jei bus įgyvendinta, taikoma tol, kol šalys susitars taikyti kitas priemones.

---

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 498/2008

2008 m. birželio 4 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 nuostatos, susijusios su papildomų muitų pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1182/2007, nustatantį konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui, iš dalies keičiantį direktyvas 2001/112/EB bei 2001/113/EB ir reglamentus (EEB) Nr. 827/68, (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96, (EB) Nr. 2826/2000, (EB) Nr. 1782/2003 bei (EB) Nr. 318/2006 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2202/96 (1), ypač į jo 35 straipsnio 4 dalį ir 42 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1580/2007, nustatančiu Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), numatyta prižiūrėti jo XVII priede išvardintų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), 308d straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1580/2007, nustatančiu Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), numatyta prižiūrėti jo XVII priede išvardintų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), 308d straipsnyje.

| (2) | Taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2005, 2006 ir 2007 m. duomenis, reikėtų patikslinti papildomų muitų pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms. |
| --- | --- |

(2)

Taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2005, 2006 ir 2007 m. duomenis, reikėtų patikslinti papildomų muitų pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms.

| (3) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 XVII priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. birželio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 273, 2007 10 17, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 352/2008 (OL L 109, 2008 4 19, p. 9).

2

(3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).

3

(4)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

4

---

PRIEDAS

„XVII PRIEDAS

PAPILDOMI IMPORTO MUITAI: IV ANTRAŠTINĖ DALIS, II SKYRIUS, 2 SKIRSNIS

Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, turi būti laikoma, kad produktų aprašymas yra tik nurodomojo pobūdžio. Papildomų muitų taikymo sritis šiame priede nustatoma pagal KN kodų, galiojusių šio reglamento priėmimo metu, taikymo sritį.

| Serijos Nr. | KN kodas | Aprašymas | Taikymo laikotarpis | Taikymo lygis
  (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Pomidorai | Spalio 1 d.–gegužės 31 d. | 638 044 |
| 78.0020 | Birželio 1 d.–rugsėjo 30 d. | 181 614 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Agurkai | Gegužės 1 d.–spalio 31 d. | 70 873 |
| 78.0075 | Lapkričio 1 d.–balandžio 30 d. | 46 491 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišokai | Lapkričio 1 d.–birželio 30 d. | 19 799 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Cukinijos | Sausio 1 d.–gruodžio 31 d. | 117 360 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinai | Gruodžio 1 d.–gegužės 31 d. | 454 253 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementinos (clementines) | Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga | 606 155 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai ir panašūs citrusinių hibridai | Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga | 104 626 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrinos | Birželio 1 d.–gruodžio 31 d. | 335 545 |
| 78.0160 | Sausio 1 d.–gegužės 31 d. | 64 453 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Valgomosios vynuogės | Liepos 21 d.–lapkričio 20 d. | 89 754 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Obuoliai | Sausio 1 d.–rugpjūčio 31 d. | 886 383 |
| 78.0180 | Rugsėjo 1 d.–gruodžio 31 d. | 81 237 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Kriaušės | Sausio 1 d.–balandžio 30 d. | 257 029 |
| 78.0235 | Liepos 1 d.–gruodžio 31 d. | 37 083 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Abrikosai | Birželio 1 d.–liepos 31 d. | 4 199 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias | Gegužės 21 d.–rugpjūčio 10 d. | 151 059 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikai, įskaitant nektarinus | Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d. | 39 144 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slyvos | Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d. | 7 658“ |

Serijos Nr.

KN kodas

Aprašymas

Taikymo laikotarpis

Taikymo lygis

(tonomis)

78.0015

0702 00 00

Pomidorai

Spalio 1 d.–gegužės 31 d.

638 044

78.0020

Birželio 1 d.–rugsėjo 30 d.

181 614

78.0065

0707 00 05

Agurkai

Gegužės 1 d.–spalio 31 d.

70 873

78.0075

Lapkričio 1 d.–balandžio 30 d.

46 491

78.0085

0709 90 80

Artišokai

Lapkričio 1 d.–birželio 30 d.

19 799

78.0100

0709 90 70

Cukinijos

Sausio 1 d.–gruodžio 31 d.

117 360

78.0110

0805 10 20

Apelsinai

Gruodžio 1 d.–gegužės 31 d.

454 253

78.0120

0805 20 10

Klementinos (clementines)

Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga

606 155

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai ir panašūs citrusinių hibridai

Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga

104 626

78.0155

0805 50 10

Citrinos

Birželio 1 d.–gruodžio 31 d.

335 545

78.0160

Sausio 1 d.–gegužės 31 d.

64 453

78.0170

0806 10 10

Valgomosios vynuogės

Liepos 21 d.–lapkričio 20 d.

89 754

78.0175

0808 10 80

Obuoliai

Sausio 1 d.–rugpjūčio 31 d.

886 383

78.0180

Rugsėjo 1 d.–gruodžio 31 d.

81 237

78.0220

0808 20 50

Kriaušės

Sausio 1 d.–balandžio 30 d.

257 029

78.0235

Liepos 1 d.–gruodžio 31 d.

37 083

78.0250

0809 10 00

Abrikosai

Birželio 1 d.–liepos 31 d.

4 199

78.0265

0809 20 95

Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias

Gegužės 21 d.–rugpjūčio 10 d.

151 059

78.0270

0809 30

Persikai, įskaitant nektarinus

Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d.

39 144

78.0280

0809 40 05

Slyvos

Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d.

7 658“

---

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 499/2008

2008 m. birželio 4 d.

iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1501/95 ir Reglamento (EB) Nr. 800/1999 nuostatas dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už žemės ūkio produktus skyrimo sąlygų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), ypač į jo 63 straipsnį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (2), ypač į jo 167 straipsnį ir 170 straipsnį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnį už jame išvardytus eksportuojamus produktus, skirtus arba neskirtus tolesniam perdirbimui, gali būti mokamos eksporto grąžinamosios išmokos, jei jie tenkina to paties reglamento 167 straipsnyje nustatytas konkrečias sąlygas. Be to, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalimi Komisijai leidžiama nustatyti papildomas eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo sąlygas vienam ar keliems produktams. Šiuo metu atitinkamos sąlygos yra nustatytos Tarybos reglamentais dėl bendro rinkos organizavimo sektoriuose, išvardytuose Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šiuos reglamentus numatoma panaikinti pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 201 straipsnį, reikėtų nustatyti horizontaliąsias nuostatas, taikomas nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo pradžios datų, kaip nustatyta to reglamento 204 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnį už jame išvardytus eksportuojamus produktus, skirtus arba neskirtus tolesniam perdirbimui, gali būti mokamos eksporto grąžinamosios išmokos, jei jie tenkina to paties reglamento 167 straipsnyje nustatytas konkrečias sąlygas. Be to, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalimi Komisijai leidžiama nustatyti papildomas eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo sąlygas vienam ar keliems produktams. Šiuo metu atitinkamos sąlygos yra nustatytos Tarybos reglamentais dėl bendro rinkos organizavimo sektoriuose, išvardytuose Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šiuos reglamentus numatoma panaikinti pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 201 straipsnį, reikėtų nustatyti horizontaliąsias nuostatas, taikomas nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo pradžios datų, kaip nustatyta to reglamento 204 straipsnyje.

| (2) | Horizontaliosios nuostatos jau yra nustatytos 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 800/1999, nustatančiu bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (3). Todėl reikėtų pakeisti minėtą reglamentą, siekiant nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

(2)

Horizontaliosios nuostatos jau yra nustatytos 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 800/1999, nustatančiu bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (3). Todėl reikėtų pakeisti minėtą reglamentą, siekiant nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalyje nurodytas sąlygas.

| (3) | Tarybos reglamentais dėl bendro naminių paukščių, kiaušinių, kiaulienos ir ryžių sektoriaus rinkų organizavimo suteikta galimybė gauti eksporto grąžinamąsias išmokas už ne Bendrijos kilmės produktus, importuojamus ir vėliau eksportuojamus, tačiau ne galutinai perdirbtus, kaip apibrėžta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (4), 24 straipsnyje. Tuo atveju grąžinamosios išmokos neviršija sumokėtų importo muitų, be to, eksportuotojas turi įrodyti, kad importuojami ir eksportuojami produktai yra tie patys. Kadangi šią taisyklę taikyti sudėtinga ir jos praktinė nauda labai maža, supaprastinimo ir suderinimo sumetimais ją reikėtų panaikinti. |
| --- | --- |

(3)

Tarybos reglamentais dėl bendro naminių paukščių, kiaušinių, kiaulienos ir ryžių sektoriaus rinkų organizavimo suteikta galimybė gauti eksporto grąžinamąsias išmokas už ne Bendrijos kilmės produktus, importuojamus ir vėliau eksportuojamus, tačiau ne galutinai perdirbtus, kaip apibrėžta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (4), 24 straipsnyje. Tuo atveju grąžinamosios išmokos neviršija sumokėtų importo muitų, be to, eksportuotojas turi įrodyti, kad importuojami ir eksportuojami produktai yra tie patys. Kadangi šią taisyklę taikyti sudėtinga ir jos praktinė nauda labai maža, supaprastinimo ir suderinimo sumetimais ją reikėtų panaikinti.

| (4) | Privaloma sąlyga, kad produktai, už kuriuos mokamos eksporto grąžinamosios išmokos, būtų Bendrijos kilmės, yra svarbi apsaugos nuo piktnaudžiavimo Bendrijos biudžetu priemonė. Visų pirma ja siekiama užkirsti kelią galimam prekybos iškraipymui importo operacijomis, kurios neturi komercinio tikslo, susijusio su prekių pateikimu į ES rinką, ir kurių vienintelis siekis yra pasinaudoti galimybe eksportuojant gauti eksporto grąžinamąsias išmokas. Ši apsaugos priemonė taikoma grūdams, ryžiams, jautienai ir veršienai, pienui ir pieno produktams, kiaulienai, kiaušiniams bei paukštienai – ją reikėtų toliau taikyti. Siekiant užtikrinti nuolatinę Bendrijos biudžeto apsaugą nuo piktnaudžiavimo, būtina priimti horizontaliąją nuostatą, taikomą visiems sektoriams, išvardytiems Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnyje. |
| --- | --- |

(4)

Privaloma sąlyga, kad produktai, už kuriuos mokamos eksporto grąžinamosios išmokos, būtų Bendrijos kilmės, yra svarbi apsaugos nuo piktnaudžiavimo Bendrijos biudžetu priemonė. Visų pirma ja siekiama užkirsti kelią galimam prekybos iškraipymui importo operacijomis, kurios neturi komercinio tikslo, susijusio su prekių pateikimu į ES rinką, ir kurių vienintelis siekis yra pasinaudoti galimybe eksportuojant gauti eksporto grąžinamąsias išmokas. Ši apsaugos priemonė taikoma grūdams, ryžiams, jautienai ir veršienai, pienui ir pieno produktams, kiaulienai, kiaušiniams bei paukštienai – ją reikėtų toliau taikyti. Siekiant užtikrinti nuolatinę Bendrijos biudžeto apsaugą nuo piktnaudžiavimo, būtina priimti horizontaliąją nuostatą, taikomą visiems sektoriams, išvardytiems Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnyje.

| (5) | Cukraus sektoriuje, siekiant organizuoti rafinavimo įmonių aprūpinimą visoje Bendrijoje, paeiliui taikomomis bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo priemonėmis buvo nustatyta speciali lengvatinė patekimo į Bendrijos rinką tvarka, pagal kurią rafinavimo pramonei specialiomis sąlygomis leidžiama importuoti tam tikrus žaliavinio cukranendrių cukraus kiekius iš AKR valstybių, kurios yra AKR ir EB Partnerystės susitarimo IV priedo 3 protokolo šalys, ir Indijos bei kitų valstybių pagal su jomis pasirašytas sutartis. Ši lengvatinė importo tvarka įgyvendinta bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo priemonėmis. Todėl 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektorių rinkų organizavimo (5) 27 straipsnio 12 dalies b punktu numatyta, kad grąžinamosios išmokos skiriamos už produktus, importuojamus pagal šią tvarką. Vadovaudamasi tuo pačiu principu, Taryba nusprendė, kad, siekiant gauti grąžinamąsias išmokas pagal bendrą cukraus sektoriaus rinkų organizavimą, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (6), Bendrijos kilmės įrodymo pateikti neprivaloma. Todėl Bendrijos kilmės reikalavimas neturėtų būti taikomas cukraus sektoriui. |
| --- | --- |

(5)

Cukraus sektoriuje, siekiant organizuoti rafinavimo įmonių aprūpinimą visoje Bendrijoje, paeiliui taikomomis bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo priemonėmis buvo nustatyta speciali lengvatinė patekimo į Bendrijos rinką tvarka, pagal kurią rafinavimo pramonei specialiomis sąlygomis leidžiama importuoti tam tikrus žaliavinio cukranendrių cukraus kiekius iš AKR valstybių, kurios yra AKR ir EB Partnerystės susitarimo IV priedo 3 protokolo šalys, ir Indijos bei kitų valstybių pagal su jomis pasirašytas sutartis. Ši lengvatinė importo tvarka įgyvendinta bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo priemonėmis. Todėl 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektorių rinkų organizavimo (5) 27 straipsnio 12 dalies b punktu numatyta, kad grąžinamosios išmokos skiriamos už produktus, importuojamus pagal šią tvarką. Vadovaudamasi tuo pačiu principu, Taryba nusprendė, kad, siekiant gauti grąžinamąsias išmokas pagal bendrą cukraus sektoriaus rinkų organizavimą, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (6), Bendrijos kilmės įrodymo pateikti neprivaloma. Todėl Bendrijos kilmės reikalavimas neturėtų būti taikomas cukraus sektoriui.

| (6) | Panaikinus eksporto grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, sutrumpėjo produktų, už kuriuos grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos pagal jų sudedamąsias dalis, kai grąžinamoji išmoka taikoma sudėtiniams produktams, sąrašas. Todėl šiuo atžvilgiu reikėtų nurodyti tik likusius produktus. |
| --- | --- |

(6)

Panaikinus eksporto grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, sutrumpėjo produktų, už kuriuos grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos pagal jų sudedamąsias dalis, kai grąžinamoji išmoka taikoma sudėtiniams produktams, sąrašas. Todėl šiuo atžvilgiu reikėtų nurodyti tik likusius produktus.

| (7) | Bendrijos kilmės reikalavimas grūdų sektoriuje buvo nustatytas jau 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (7), 12 straipsniu. Siekiant skaidrumo ir racionalumo, šį reikalavimą reikėtų pakeisti horizontaliąja nuostata dėl Bendrijos kilmės reikalavimo. |
| --- | --- |

(7)

Bendrijos kilmės reikalavimas grūdų sektoriuje buvo nustatytas jau 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (7), 12 straipsniu. Siekiant skaidrumo ir racionalumo, šį reikalavimą reikėtų pakeisti horizontaliąja nuostata dėl Bendrijos kilmės reikalavimo.

| (8) | Todėl turėtų būti atitinkamai pakeisti reglamentai (EB) Nr. 1501/95 ir (EB) Nr. 800/1999. |
| --- | --- |

(8)

Todėl turėtų būti atitinkamai pakeisti reglamentai (EB) Nr. 1501/95 ir (EB) Nr. 800/1999.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1501/95 12 straipsnis išbraukiamas.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 800/1999 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Nepažeidžiant Bendrijos reglamentuose numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, taikomų tam tikriems produktams, šiuo reglamentu nustatomos bendros išsamios eksporto grąžinamųjų išmokų (toliau – grąžinamosios išmokos) sistemos taikymo taisyklės:






  a) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (8) 162 straipsnio 1 dalyje nurodytų sektorių produktams; |
| --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Nepažeidžiant Bendrijos reglamentuose numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, taikomų tam tikriems produktams, šiuo reglamentu nustatomos bendros išsamios eksporto grąžinamųjų išmokų (toliau – grąžinamosios išmokos) sistemos taikymo taisyklės:

a)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (8) 162 straipsnio 1 dalyje nurodytų sektorių produktams;

| b) | kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 (9) 63 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 (9) 63 straipsnyje.

| 2. | 11 straipsnis pakeičiamas taip:
  „11 straipsnis
  1.   Grąžinamosios išmokos skiriamos už produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 dalyje, kurie, neatsižvelgiant į muitinės nustatytus pakuotės reikalavimus, laisvai juda Bendrijos teritorijoje ir yra Bendrijos kilmės.
  Tačiau grąžinamosioms išmokoms gauti už cukraus produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 ir 2 dalies b punkto iii papunktyje, pakanka tenkinti laisvo judėjimo reikalavimą.
  2.   Skiriant grąžinamąją išmoką, produktai laikomi Bendrijos kilmės produktais, jei jie visiškai gauti Bendrijos teritorijoje arba jei jie buvo paskutinį kartą iš esmės perdirbti ar apdoroti Bendrijos teritorijoje pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 23 arba 24 straipsnio nuostatas.
  Tačiau, nepažeidžiant 4 dalies, grąžinamoji išmoka už produktus neskiriama, jei jie pagaminti iš:






  a) | Bendrijos kilmės medžiagų ir |
| --- | --- | --- |

2.

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

1.   Grąžinamosios išmokos skiriamos už produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 dalyje, kurie, neatsižvelgiant į muitinės nustatytus pakuotės reikalavimus, laisvai juda Bendrijos teritorijoje ir yra Bendrijos kilmės.

Tačiau grąžinamosioms išmokoms gauti už cukraus produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 ir 2 dalies b punkto iii papunktyje, pakanka tenkinti laisvo judėjimo reikalavimą.

2.   Skiriant grąžinamąją išmoką, produktai laikomi Bendrijos kilmės produktais, jei jie visiškai gauti Bendrijos teritorijoje arba jei jie buvo paskutinį kartą iš esmės perdirbti ar apdoroti Bendrijos teritorijoje pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 23 arba 24 straipsnio nuostatas.

Tačiau, nepažeidžiant 4 dalies, grąžinamoji išmoka už produktus neskiriama, jei jie pagaminti iš:

a)

Bendrijos kilmės medžiagų ir

| b) | žemės ūkio produktams gaminti skirtų medžiagų, kurioms taikomi 1 straipsnyje nurodyti reglamentai, importuotų iš trečiųjų šalių ir iš esmės neperdirbtų Bendrijos teritorijoje. |
| --- | --- |

b)

žemės ūkio produktams gaminti skirtų medžiagų, kurioms taikomi 1 straipsnyje nurodyti reglamentai, importuotų iš trečiųjų šalių ir iš esmės neperdirbtų Bendrijos teritorijoje.

3.   Tais atvejais, kai grąžinamoji išmoka skiriama tik už Bendrijos kilmės produktus, eksportuotojas deklaruoja kilmę, kaip apibrėžta 2 dalyje, laikydamasis galiojančių Bendrijos taisyklių.

4.   Eksportuojant sudėtinius produktus, kuriems grąžinamoji išmoka taikoma pagal vieną ar daugiau jų sudedamųjų dalių, grąžinamoji išmoka skiriama, jei atitinkama(-os) sudedamoji(-osios) dalis(-ys) atitinka 1 dalyje nustatytą sąlygą.

Grąžinamoji išmoka taip pat skiriama, jei sudedamoji dalis ar dalys, už kurias prašoma skirti išmoką, iš pradžių buvo Bendrijos kilmės ir (arba) laisvai judėjo Bendrijos teritorijoje, kaip numatyta 1 dalyje, tačiau nebegali laisvai judėti dėl vienintelės priežasties, kad buvo įtrauktos į kitų produktų sudėtį.

5.   Taikant 4 dalį, grąžinamosios išmokos, skiriamos už toliau išvardytus produktus, yra laikomos grąžinamosiomis išmokomis, nustatytomis pagal produktų sudedamąsias dalis:

| a) | grūdų, kiaušinių, ryžių, cukraus, pieno bei pieno produktų sektorių produktai, eksportuojami kaip Komisijos reglamento (EB) Nr. 1043/2005 (10) II priede nurodytos prekės; |
| --- | --- |

a)

grūdų, kiaušinių, ryžių, cukraus, pieno bei pieno produktų sektorių produktai, eksportuojami kaip Komisijos reglamento (EB) Nr. 1043/2005 (10) II priede nurodytos prekės;

| b) | baltasis cukrus ir žaliavinis cukrus, klasifikuojami pagal 1701 Kombinuotosios nomenklatūros kodą, izogliukozė, klasifikuojama pagal 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 bei 1702 90 30 KN kodus, ir cukrinių runkelių bei cukranendrių sirupas, klasifikuojami pagal 1702 60 95 ir 1702 90 95 KN kodus, naudojami Reglamento (EB) Nr. 2201/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose produktuose; |
| --- | --- |

b)

baltasis cukrus ir žaliavinis cukrus, klasifikuojami pagal 1701 Kombinuotosios nomenklatūros kodą, izogliukozė, klasifikuojama pagal 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 bei 1702 90 30 KN kodus, ir cukrinių runkelių bei cukranendrių sirupas, klasifikuojami pagal 1702 60 95 ir 1702 90 95 KN kodus, naudojami Reglamento (EB) Nr. 2201/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytuose produktuose;

| c) | pienas bei pieno produktai ir cukrus, eksportuojami kaip produktai, klasifikuojami pagal 0402 10 91–99, 0402 29, 0402 99, 0403 10 31–39, 0403 90 31–39, 0403 90 61–69, 0404 10 26–38, 0404 10 72–84 ir 0404 90 81–89 KN kodus, taip pat eksportuojami kaip produktai, klasifikuojami pagal 0406 30 KN kodą, kurie nėra valstybių narių kilmės produktai ar valstybėse narėse laisvai judantys iš trečiųjų šalių įvežti produktai. |
| --- | --- |

c)

pienas bei pieno produktai ir cukrus, eksportuojami kaip produktai, klasifikuojami pagal 0402 10 91–99, 0402 29, 0402 99, 0403 10 31–39, 0403 90 31–39, 0403 90 61–69, 0404 10 26–38, 0404 10 72–84 ir 0404 90 81–89 KN kodus, taip pat eksportuojami kaip produktai, klasifikuojami pagal 0406 30 KN kodą, kurie nėra valstybių narių kilmės produktai ar valstybėse narėse laisvai judantys iš trečiųjų šalių įvežti produktai.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau jis taikomas:

| a) | grūdų, jautienos ir veršienos, kiaulienos, pieno ir pieno produktų, kiaušinių ir paukštienos sektoriams – nuo 2008 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

a)

grūdų, jautienos ir veršienos, kiaulienos, pieno ir pieno produktų, kiaušinių ir paukštienos sektoriams – nuo 2008 m. liepos 1 d.;

| b) | ryžių sektoriui – nuo 2008 m. rugsėjo 1 d.; |
| --- | --- |

b)

ryžių sektoriui – nuo 2008 m. rugsėjo 1 d.;

| c) | cukraus sektoriui – nuo 2008 m. spalio 1 d. |
| --- | --- |

c)

cukraus sektoriui – nuo 2008 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

(2)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 361/2008 (OL L 121, 2008 5 7, p. 1).

2

(3)  OL L 102, 1999 4 17, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 159/2008 (OL L 48, 2008 2 22, p. 19).

3

(4)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006.

4

(5)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas, panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (OL L 58, 2006 2 28, p. 1).

5

(6)  OL L 58, 2006 2 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1260/2007 (OL L 283, 2007 10 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 318/2006 bus pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 nuo 2008 m. spalio 1 d.

6

(7)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1996/2006 (OL L 398, 2006 12 30, p. 1).

7

(8)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

8

(9)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1.“

9

(10)  OL L 172, 2005 7 5, p. 24.“

10

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gegužės 26 d.

dėl leidimo pateikti į rinką alfa-ciklodekstriną, kaip naują maisto produktų sudedamąją dalį, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1954)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(2008/413/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (1), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. spalio 12 d. bendrovė Wacker Chemie kompetentingoms Belgijos institucijoms pateikė prašymą pateikti į rinką alfa-ciklodekstriną kaip naują maisto produktų sudedamąją dalį. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. spalio 12 d. bendrovė Wacker Chemie kompetentingoms Belgijos institucijoms pateikė prašymą pateikti į rinką alfa-ciklodekstriną kaip naują maisto produktų sudedamąją dalį.

| (2) | 2005 m. birželio 29 d. kompetentinga Belgijos maisto kontrolės tarnyba pateikė pirminio vertinimo ataskaitą. Ataskaitoje daroma išvada, kad žmonėms yra saugu maistui vartoti alfa-ciklodekstriną. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. birželio 29 d. kompetentinga Belgijos maisto kontrolės tarnyba pateikė pirminio vertinimo ataskaitą. Ataskaitoje daroma išvada, kad žmonėms yra saugu maistui vartoti alfa-ciklodekstriną.

| (3) | 2005 m. rugsėjo 28 d. Komisija pirminio vertinimo ataskaitą išsiuntė visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. rugsėjo 28 d. Komisija pirminio vertinimo ataskaitą išsiuntė visoms valstybėms narėms.

| (4) | Per Reglamento (EB) Nr. 258/97 6 straipsnio 4 dalyje nustatytą 60 dienų laikotarpį, remiantis tos dalies nuostata, buvo pateikti pagrįsti prieštaravimai dėl šio produkto pateikimo į rinką. |
| --- | --- |

(4)

Per Reglamento (EB) Nr. 258/97 6 straipsnio 4 dalyje nustatytą 60 dienų laikotarpį, remiantis tos dalies nuostata, buvo pateikti pagrįsti prieštaravimai dėl šio produkto pateikimo į rinką.

| (5) | Todėl 2006 m. spalio 28 d. konsultuotasi su Europos maisto saugos tarnyba (EMST). |
| --- | --- |

(5)

Todėl 2006 m. spalio 28 d. konsultuotasi su Europos maisto saugos tarnyba (EMST).

| (6) | 2007 m. liepos 6 d. EMST priėmė dokumentą „Dietinių produktų, mitybos ir alergijos mokslininkų grupės nuomonė dėl Komisijos paklausimo, susijusio su alfa-ciklodekstrino sauga“. |
| --- | --- |

(6)

2007 m. liepos 6 d. EMST priėmė dokumentą „Dietinių produktų, mitybos ir alergijos mokslininkų grupės nuomonė dėl Komisijos paklausimo, susijusio su alfa-ciklodekstrino sauga“.

| (7) | Nuomonėje mokslininkų grupė pateikė išvadą, kad atsižvelgiant į siūlomus naudojimo kiekius ir numanomą alfa-ciklodekstrino vartojimą nekyla jokių su sauga susijusių problemų. |
| --- | --- |

(7)

Nuomonėje mokslininkų grupė pateikė išvadą, kad atsižvelgiant į siūlomus naudojimo kiekius ir numanomą alfa-ciklodekstrino vartojimą nekyla jokių su sauga susijusių problemų.

| (8) | Remiantis moksliniu vertinimu nustatyta, kad alfa-ciklodekstrinas atitinka Reglamento (EB) Nr. 258/97 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis moksliniu vertinimu nustatyta, kad alfa-ciklodekstrinas atitinka Reglamento (EB) Nr. 258/97 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.

| (9) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytas alfa-ciklodekstrinas gali būti tiekiamas Bendrijos rinkai kaip nauja maisto produktų sudedamoji dalis.

2 straipsnis

Pavadinimas „alfa-ciklodekstrinas“ arba „α-ciklodekstrinas“ nurodomas maisto produktų sudedamųjų dalių sąraše.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Wacker, Consortium für elektrochemische Industrie GmbH, Zielstattstrasse 20, D–81379 München.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 26 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

1

---

PRIEDAS

ALFA-CIKLODEKSTRINO SPECIFIKACIJOS

Sinonimai

α-ciklodekstrinas, α-dekstrinas, cikloheksaamilozė, ciklomaltoheksozė, α-cikloamilozė.

Apibrėžtis

Neredukuotas ciklinis sacharidas, susidedantis iš šešių α-1,4-sujungtų D-gliukopiranozilo vienetų, gaunamas ciklodekstrino gliukoziltransferazei (CGTase, EC 2.4.1.19) veikiant hidrolizuotą krakmolą. α-ciklodekstriną galima išgauti ir išgryninti atliekant vieną iš šių procedūrų: α-ciklodekstrino komplekso nusodinimas 1-dekanoliu, ištirpinimas vandenyje esant aukštesnei temperatūrai ir pakartotinis nusodinimas, kompleksodario distiliavimas vandens garais ir α-ciklodekstrino kristalizavimas iš tirpalo; arba chromatografija naudojant jonų mainus arba gelfiltraciją, po kurios α-ciklodekstrinas kristalizuojamas iš išgryninto pokristalizacinio tirpalo; arba membraniniai atskyrimo metodai, tokie kaip ultrafiltravimas arba atvirkštinis osmosas.

Cheminis pavadinimas

Cikloheksaamilozė

CAS numeris

10016-20-3

Cheminė formulė

(C6H10O5)6

Struktūrinė formulė

Image

Formulinė masė

972,85

Analizės duomenys

Ne mažiau kaip 98 % (sausosios medžiagos)

Aprašymas

Beveik bekvapiai balti arba beveik balti kieti kristalai.

Charakteristikos

Identifikavimas

| Lydymosi temperatūros diapazonas: | suyra esant aukštesnei nei 278 °C temperatūrai |
| --- | --- |
| Tirpumas: | gerai tirpsta vandenyje; šiek tiek tirpsta etanolyje |
| Savitasis sukimas: | [α]D
  25: nuo +145° iki +151° (1 % tirpalas) |
| Chromatografija: | didžiausios smailės sulaikymo trukmė mėginio skysčių chromatogramoje atitinka α-ciklodekstrino sulaikymo trukmę etaloninio α-ciklodekstrino (kurį galima gauti iš Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, München, Vokietijoje arba Wacker Biochem Group, Adrian, MI, JAV) chromatogramoje, esant ANALIZĖS METODE aprašytoms sąlygoms. |

Lydymosi temperatūros diapazonas:

suyra esant aukštesnei nei 278 °C temperatūrai

Tirpumas:

gerai tirpsta vandenyje; šiek tiek tirpsta etanolyje

Savitasis sukimas:

[α]D
  25: nuo +145° iki +151° (1 % tirpalas)

Chromatografija:

didžiausios smailės sulaikymo trukmė mėginio skysčių chromatogramoje atitinka α-ciklodekstrino sulaikymo trukmę etaloninio α-ciklodekstrino (kurį galima gauti iš Consortium für Elektrochemische Industrie GmbH, München, Vokietijoje arba Wacker Biochem Group, Adrian, MI, JAV) chromatogramoje, esant ANALIZĖS METODE aprašytoms sąlygoms.

Grynumas

| Vanduo: | ne daugiau kaip 11 % (Karlo Fišerio metodas) |
| --- | --- |
| Kompleksodario likučiai: | ne daugiau kaip 20 mg/kg |
| (1-dekanolis) |
| Redukuojančiosios medžiagos: | ne daugiau kaip 0,5 % (išreikšta gliukoze) |
| Sulfatiniai pelenai: | ne daugiau kaip 0,1 % |
| Švinas: | ne daugiau kaip 0,5 mg/kg |

Vanduo:

ne daugiau kaip 11 % (Karlo Fišerio metodas)

Kompleksodario likučiai:

ne daugiau kaip 20 mg/kg

(1-dekanolis)

Redukuojančiosios medžiagos:

ne daugiau kaip 0,5 % (išreikšta gliukoze)

Sulfatiniai pelenai:

ne daugiau kaip 0,1 %

Švinas:

ne daugiau kaip 0,5 mg/kg

Analizės metodas

Nustatoma skysčių chromatografijos būdu esant tokioms sąlygoms.

Mėginio tirpalas: tiksliai pasverti apie 100 mg mėginio į 10 ml tūrio matavimo kolbą ir pridėti 8 ml dejonizuoto vandens. Naudojant ultragarso vonelę (10–15 min.) mėginį visiškai ištirpinti ir atskiesti išgrynintu dejonizuotu vandeniu iki žymės. Perfiltruoti per 0,45 mikrometrų filtrą.

Etaloninis tirpalas: tiksliai pasverti apie 100 mg α-ciklodekstrino į 10 ml tūrio kolbą ir pridėti 8 ml dejonizuoto vandens. Naudojant ultragarso vonelę mėginį visiškai ištirpinti ir atskiesti išgrynintu dejonizuotu vandeniu iki žymės.

Chromatografija: skysčių chromatografas su lūžio rodiklio detektoriumi ir integruojamu registravimo įrenginiu.

Kolonėlė ir įkrova: Nucleosil-100-NH2 (10 μm) (Macherey & Nagel Co. Düren, Vokietija) arba panašus.

Ilgis: 250 mm

Skersmuo: 4 mm

Temperatūra: 40 °C

Judančioji fazė: acetonitrilas/vanduo (67/33, v/v)

Srautas: 2,0 ml/min

Įpurškiamas tūris: 10 μl

Procedūra: įpurkšti mėginio tirpalo į chromatografą, užfiksuoti chromatogramą ir išmatuoti α-ciklodekstrino smailės plotą. Apskaičiuoti α-ciklodekstrino procentinę dalį mėginyje pagal šią formulę:

% α-ciklodekstrino (sausosios medžiagos) = 100 × (AS/AR) (WR/WS),

kai:

| | As ir AR yra α-ciklodekstrino smailių plotai atitinkamai pagal mėginio tirpalą ir standartinį tirpalą. |
| --- | --- |

As ir AR yra α-ciklodekstrino smailių plotai atitinkamai pagal mėginio tirpalą ir standartinį tirpalą.

| | Ws ir WR yra atitinkamos mėginio ir standartinio ciklodekstrino masės (mg) po vandens kiekio koregavimo. |
| --- | --- |

Ws ir WR yra atitinkamos mėginio ir standartinio ciklodekstrino masės (mg) po vandens kiekio koregavimo.

---

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gegužės 26 d.

dėl Bendrijos finansinės paramos kovos su snukio ir nagų liga Kipre 2007 m. priemonių išlaidoms padengti

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1974)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

(2008/414/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 3 straipsnio 3 dalį ir 11 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. Kipre kilo snukio ir nagų ligos protrūkis. Šios ligos atsiradimas kelia rimtą pavojų Bendrijos gyvulių populiacijai. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. Kipre kilo snukio ir nagų ligos protrūkis. Šios ligos atsiradimas kelia rimtą pavojų Bendrijos gyvulių populiacijai.

| (2) | Siekdama užkirsti kelią ligos plitimui ir padėti ją kuo skubiau likviduoti, Bendrija turėtų finansiškai prisidėti prie reikalavimus atitinkančių valstybės narės išlaidų, patirtų taikant kovos su šia liga priemones, padengimo, kaip nustatyta Sprendime 90/424/EEB. |
| --- | --- |

(2)

Siekdama užkirsti kelią ligos plitimui ir padėti ją kuo skubiau likviduoti, Bendrija turėtų finansiškai prisidėti prie reikalavimus atitinkančių valstybės narės išlaidų, patirtų taikant kovos su šia liga priemones, padengimo, kaip nustatyta Sprendime 90/424/EEB.

| (3) | Bendrijos finansinė parama kovos su snukio ir nagų liga priemonių išlaidoms padengti skiriama vadovaujantis 2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 349/2005, nustatančiame Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles (2), išdėstytomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(3)

Bendrijos finansinė parama kovos su snukio ir nagų liga priemonių išlaidoms padengti skiriama vadovaujantis 2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 349/2005, nustatančiame Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles (2), išdėstytomis taisyklėmis.

| (4) | 2008 m. sausio 7 d. Kipras pateikė paskutinį apytikrį išlaidų, patirtų likviduojant ligą, vertinimą. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. sausio 7 d. Kipras pateikė paskutinį apytikrį išlaidų, patirtų likviduojant ligą, vertinimą.

| (5) | Kipro valdžios institucijos visiškai įvykdė techninius ir administracinius reikalavimus, nustatytus Sprendimo 90/424/EEB 11 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 349/2005 6 straipsnyje. |
| --- | --- |

(5)

Kipro valdžios institucijos visiškai įvykdė techninius ir administracinius reikalavimus, nustatytus Sprendimo 90/424/EEB 11 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 349/2005 6 straipsnyje.

| (6) | Bendrijos finansinė parama išmokama tik tuo atveju, jeigu planuota veikla buvo tikrai įgyvendinta, o valstybės institucijos per nustatytus terminus pateikia visą būtiną informaciją. |
| --- | --- |

(6)

Bendrijos finansinė parama išmokama tik tuo atveju, jeigu planuota veikla buvo tikrai įgyvendinta, o valstybės institucijos per nustatytus terminus pateikia visą būtiną informaciją.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrijos finansinė parama

1.   Bendrijos finansinė parama gali būti skirta Kipro išlaidoms, kurias ši valstybė narė patyrė imdamasi Sprendimo 90/424/EEB 11 straipsnio 4 dalies a punkto i–iv įtraukose ir b punkte nurodytų priemonių kovai su snukio ir nagų liga 2007 m., padengti.

2.   Bendrijos skiriama finansinė parama sudaro 60 % Bendrijos finansinės paramos reikalavimus atitinkančių išlaidų, nurodytų 1 dalyje. Parama išmokama vadovaujantis Reglamente (EB) Nr. 349/2005 nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Mokėjimo tvarka

Pirmoji 185 000 EUR dalis išmokama kaip Bendrijos finansinės paramos, numatytos 1 straipsnyje, dalis.

3 straipsnis

Adresatas

Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 26 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

(2)  OL L 55, 2005 3 1, p. 12.

2

---

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/17

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. gegužės 28 d.

dėl Bendrijos finansinės paramos išlaidoms, patirtoms 2007 m. Jungtinėje Karalystėje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 2169)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(2008/415/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 3 straipsnio 3 dalį ir 3a straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendime 90/424/EEB nustatytos Bendrijos finansinio įnašo teikimą specialiosioms veterinarijos priemonėms, įskaitant skubias priemones, reglamentuojančios procedūros. Pagal to sprendimo 3a dalį valstybės narės gali gauti finansinę paramą išlaidoms, patirtoms taikant tam tikras paukščių gripo likvidavimo priemones. |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 90/424/EEB nustatytos Bendrijos finansinio įnašo teikimą specialiosioms veterinarijos priemonėms, įskaitant skubias priemones, reglamentuojančios procedūros. Pagal to sprendimo 3a dalį valstybės narės gali gauti finansinę paramą išlaidoms, patirtoms taikant tam tikras paukščių gripo likvidavimo priemones.

| (2) | Sprendimo 90/424/EEB 3a straipsnio 3 dalyje nustatytos taisyklės, numatančios, koks procentas valstybių narių patirtų išlaidų gali būti dengiamas iš Bendrijos finansinės paramos. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 90/424/EEB 3a straipsnio 3 dalyje nustatytos taisyklės, numatančios, koks procentas valstybių narių patirtų išlaidų gali būti dengiamas iš Bendrijos finansinės paramos.

| (3) | Sprendimą 90/424/EEB (2) iš dalies pakeitus Sprendimu 2006/53/EB (3), 2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 349/2005, nustatantis Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles, jau nėra taikomas paukščių gripui. Todėl šiame sprendime reikia aiškiai nustatyti, kad Jungtinei Karalystei finansinė parama suteikiama, jeigu laikomasi tam tikrų reikalavimų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 349/2005. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimą 90/424/EEB (2) iš dalies pakeitus Sprendimu 2006/53/EB (3), 2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 349/2005, nustatantis Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles, jau nėra taikomas paukščių gripui. Todėl šiame sprendime reikia aiškiai nustatyti, kad Jungtinei Karalystei finansinė parama suteikiama, jeigu laikomasi tam tikrų reikalavimų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 349/2005.

| (4) | 2007 m. Jungtinėje Karalystėje kilo paukščių gripo protrūkių. Šios ligos atsiradimas kelia rimtą pavojų Bendrijos gyvulių populiacijai. Jungtinė Karalystė ėmėsi kovos su protrūkiais priemonių, kaip minima Sprendimo 90/424/EEB 3a straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. Jungtinėje Karalystėje kilo paukščių gripo protrūkių. Šios ligos atsiradimas kelia rimtą pavojų Bendrijos gyvulių populiacijai. Jungtinė Karalystė ėmėsi kovos su protrūkiais priemonių, kaip minima Sprendimo 90/424/EEB 3a straipsnio 2 dalyje.

| (5) | Jungtinė Karalystė visiškai įvykdė techninius ir administracinius reikalavimus, nustatytus Sprendimo 90/424/EEB 3 straipsnio 3 dalyje ir 3a straipsnio 2 dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 349/2005 6 straipsnyje. |
| --- | --- |

(5)

Jungtinė Karalystė visiškai įvykdė techninius ir administracinius reikalavimus, nustatytus Sprendimo 90/424/EEB 3 straipsnio 3 dalyje ir 3a straipsnio 2 dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 349/2005 6 straipsnyje.

| (6) | Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai informaciją apie išlaidas, patirtas 2007 m. gruodžio 13 d., ir vėliau teikė visą reikiamą informaciją apie kompensavimo ir veiklos išlaidas. |
| --- | --- |

(6)

Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai informaciją apie išlaidas, patirtas 2007 m. gruodžio 13 d., ir vėliau teikė visą reikiamą informaciją apie kompensavimo ir veiklos išlaidas.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrijos finansinė parama Jungtinei Karalystei

1.   Bendrijos finansinė parama gali būti skirta Jungtinei Karalystei išlaidoms, kurias ši valstybė narė patyrė imdamasi Sprendimo 90/424/EEB 3a straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių kovai su paukščių gripu, padengti.

2.   Šiame sprendime Reglamento (EB) Nr. 349/2005 2–5, 7 ir 8 straipsniai, 9 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys bei 10 straipsnis taikomi mutatis mutandis.

2 straipsnis

Adresatas

Šis sprendimas skirtas Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinei Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2008 m. gegužės 28 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).

1

(2)  OL L 55, 2005 3 1, p. 12.

2

(3)  OL L 29, 2006 2 2, p. 37.

3

---

REKOMENDACIJOS

Komisija

| 5.6.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 146/19

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2008 m. balandžio 10 d.

dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 1329)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/416/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 165 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. paskelbdami apie Lisabonos strategijos atnaujinimą, valstybių ir Vyriausybių vadovai pabrėžė, kad dinamiškoje žinių visuomenėje sudarant geresnes sąlygas idėjų sklaidai ir jų panaudojimui, didinant konkurencingumą ir gerovę ypač svarbų vaidmenį gali vaidinti geri viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų, įskaitant universitetus, ir pramonės ryšiai. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. paskelbdami apie Lisabonos strategijos atnaujinimą, valstybių ir Vyriausybių vadovai pabrėžė, kad dinamiškoje žinių visuomenėje sudarant geresnes sąlygas idėjų sklaidai ir jų panaudojimui, didinant konkurencingumą ir gerovę ypač svarbų vaidmenį gali vaidinti geri viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų, įskaitant universitetus, ir pramonės ryšiai.

| (2) | Reikėtų stengtis iš žinių gauti daugiau socialinės ir ekonominės naudos. Todėl, siekdamos, kad viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatai būtų pasitelkti kuriant naujus produktus ir paslaugas, viešosios mokslinių tyrimų organizacijos turi juos skleisti ir veiksmingiau jais pasinaudoti. Tai įgyvendinama visų pirma per akademinių institutų ir pramonės bendradarbiavimą – bendrai su privačiuoju sektoriumi įgyvendinant arba finansuojant bendrus mokslinius tyrimus arba mokslinius tyrimus pagal sutartį, licencijų išdavimą ir naujų aukštųjų technologijų įmonių (angl. spin-off) kūrimą. |
| --- | --- |

(2)

Reikėtų stengtis iš žinių gauti daugiau socialinės ir ekonominės naudos. Todėl, siekdamos, kad viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatai būtų pasitelkti kuriant naujus produktus ir paslaugas, viešosios mokslinių tyrimų organizacijos turi juos skleisti ir veiksmingiau jais pasinaudoti. Tai įgyvendinama visų pirma per akademinių institutų ir pramonės bendradarbiavimą – bendrai su privačiuoju sektoriumi įgyvendinant arba finansuojant bendrus mokslinius tyrimus arba mokslinius tyrimus pagal sutartį, licencijų išdavimą ir naujų aukštųjų technologijų įmonių (angl. spin-off) kūrimą.

| (3) | Veiksmingą naudojimąsi viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatais lemia tinkamas intelektinės nuosavybės (žinių plačiausia prasme, apimančių, pvz., išradimus, programinę įrangą, duomenų bazes ir mikroorganizmus, saugomus arba nesaugomus tokiomis teisinėmis priemonėmis kaip patentai) valdymas, viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų verslumo kultūros ir susijusių įgūdžių ugdymas ir geresni viešojo ir privačiojo sektorių ryšiai bei sąveika. |
| --- | --- |

(3)

Veiksmingą naudojimąsi viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatais lemia tinkamas intelektinės nuosavybės (žinių plačiausia prasme, apimančių, pvz., išradimus, programinę įrangą, duomenų bazes ir mikroorganizmus, saugomus arba nesaugomus tokiomis teisinėmis priemonėmis kaip patentai) valdymas, viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų verslumo kultūros ir susijusių įgūdžių ugdymas ir geresni viešojo ir privačiojo sektorių ryšiai bei sąveika.

| (4) | Siekiant gauti socialinės ir ekonominės naudos, pritraukti daugiau studentų bei mokslininkų ir gauti daugiau lėšų moksliniams tyrimams, būtinas aktyvus viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų dalyvavimas intelektinės nuosavybės valdyme ir perduodant žinias. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant gauti socialinės ir ekonominės naudos, pritraukti daugiau studentų bei mokslininkų ir gauti daugiau lėšų moksliniams tyrimams, būtinas aktyvus viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų dalyvavimas intelektinės nuosavybės valdyme ir perduodant žinias.

| (5) | Pastaraisiais metais valstybės narės ėmėsi iniciatyvų nacionaliniu lygmeniu sudaryti geresnes sąlygas žinių perdavimui, bet dėl pastebimų nacionalinių reguliavimo sistemų, politikos bei praktikos skirtumų ir nevienodų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų taikomų intelektinės nuosavybės valdymo standartų užkertamas kelias arba apsunkinamas žinių perdavimas tarp valstybių visoje Europoje ir Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(5)

Pastaraisiais metais valstybės narės ėmėsi iniciatyvų nacionaliniu lygmeniu sudaryti geresnes sąlygas žinių perdavimui, bet dėl pastebimų nacionalinių reguliavimo sistemų, politikos bei praktikos skirtumų ir nevienodų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų taikomų intelektinės nuosavybės valdymo standartų užkertamas kelias arba apsunkinamas žinių perdavimas tarp valstybių visoje Europoje ir Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimas.

| (6) | Todėl, Komisijai 2007 m. paskelbus komunikatą (1), kuriame išdėstyti bendros Europos žinių perdavimo sistemos metodai, Europos Vadovų Taryba 2007 m. birželio mėn. paprašė Komisijos parengti viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinės nuosavybės valdymo gaires ir pateikti jas kaip rekomendaciją valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(6)

Todėl, Komisijai 2007 m. paskelbus komunikatą (1), kuriame išdėstyti bendros Europos žinių perdavimo sistemos metodai, Europos Vadovų Taryba 2007 m. birželio mėn. paprašė Komisijos parengti viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinės nuosavybės valdymo gaires ir pateikti jas kaip rekomendaciją valstybėms narėms.

| (7) | Šios rekomendacijos tikslas – valstybėms narėms ir jų regionams pateikti politikos gairių, kuriomis vadovaujantis būtų galima sukurti arba atnaujinti nacionalines gaires ir sistemas, o viešosioms mokslinių tyrimų organizacijoms – praktikos kodeksą, siekiant pagerinti šių organizacijų intelektinės nuosavybės valdymą ir žinių perdavimą. |
| --- | --- |

(7)

Šios rekomendacijos tikslas – valstybėms narėms ir jų regionams pateikti politikos gairių, kuriomis vadovaujantis būtų galima sukurti arba atnaujinti nacionalines gaires ir sistemas, o viešosioms mokslinių tyrimų organizacijoms – praktikos kodeksą, siekiant pagerinti šių organizacijų intelektinės nuosavybės valdymą ir žinių perdavimą.

| (8) | Bendrijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas mokslinių tyrimų bei plėtros srityje ir žinių perdavimo veikla turėtų būti grindžiami aiškiomis ir vienodomis rekomendacijomis bei praktika, kurios užtikrintų vienodas ir teisingas naudojimosi intelektine nuosavybe, sukurta bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu mokslinių tyrimų srityje, sąlygas, kuriomis naudos gautų visi susiję partneriai. Šiuo klausimu reikėtų vadovautis prie šios rekomendacijos pridedamu praktikos kodeksu. |
| --- | --- |

(8)

Bendrijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimas mokslinių tyrimų bei plėtros srityje ir žinių perdavimo veikla turėtų būti grindžiami aiškiomis ir vienodomis rekomendacijomis bei praktika, kurios užtikrintų vienodas ir teisingas naudojimosi intelektine nuosavybe, sukurta bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu mokslinių tyrimų srityje, sąlygas, kuriomis naudos gautų visi susiję partneriai. Šiuo klausimu reikėtų vadovautis prie šios rekomendacijos pridedamu praktikos kodeksu.

| (9) | Valstybėms narėms įgyvendinti šią rekomendaciją turėtų padėti keli nustatyti gerosios praktikos pavyzdžiai. Kadangi vienoje valstybėje narėje veiksminga praktika gali būti mažiau veiksminga kitoje valstybėje narėje, kiekviena valstybė narė, siekdama užtikrinti šios rekomendacijos principų laikymąsi ir atsižvelgdama į tai, kokios priemonės būtų veiksmingiausios jos sąlygomis, gali savo nuožiūra rinktis jai tinkamiausias procedūras ir praktiką. Taip pat reikėtų atsižvelgti į Bendrijos ir OECD lygmeniu jau pateiktas gaires. |
| --- | --- |

(9)

Valstybėms narėms įgyvendinti šią rekomendaciją turėtų padėti keli nustatyti gerosios praktikos pavyzdžiai. Kadangi vienoje valstybėje narėje veiksminga praktika gali būti mažiau veiksminga kitoje valstybėje narėje, kiekviena valstybė narė, siekdama užtikrinti šios rekomendacijos principų laikymąsi ir atsižvelgdama į tai, kokios priemonės būtų veiksmingiausios jos sąlygomis, gali savo nuožiūra rinktis jai tinkamiausias procedūras ir praktiką. Taip pat reikėtų atsižvelgti į Bendrijos ir OECD lygmeniu jau pateiktas gaires.

| (10) | Komisija ir valstybės narės turėtų stebėti šios rekomendacijos įgyvendinimą bei poveikį ir skatinti žinių perdavimo gerosios patirties mainus, |
| --- | --- |

(10)

Komisija ir valstybės narės turėtų stebėti šios rekomendacijos įgyvendinimą bei poveikį ir skatinti žinių perdavimo gerosios patirties mainus,

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:

| 1. | Užtikrinti, kad visos viešosios mokslinių tyrimų organizacijos laikytų žinių perdavimą savo strategine misija. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad visos viešosios mokslinių tyrimų organizacijos laikytų žinių perdavimą savo strategine misija.

| 2. | Skatinti viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas parengti ir viešinti intelektinės nuosavybės valdymo politiką bei procedūras pagal I priede pateiktą praktikos kodeksą. |
| --- | --- |

2.

Skatinti viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas parengti ir viešinti intelektinės nuosavybės valdymo politiką bei procedūras pagal I priede pateiktą praktikos kodeksą.

| 3. | Remti viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų žinių perdavimo gebėjimų ir įgūdžių ugdymą bei priemones, kuriomis didinamas studentų – ypač tiksliųjų mokslų ir technologijų studentų – informuotumas apie intelektinę nuosavybę, žinių perdavimą ir verslumą ir ugdomi su šiomis sritimis susiję jų įgūdžiai. |
| --- | --- |

3.

Remti viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų žinių perdavimo gebėjimų ir įgūdžių ugdymą bei priemones, kuriomis didinamas studentų – ypač tiksliųjų mokslų ir technologijų studentų – informuotumas apie intelektinę nuosavybę, žinių perdavimą ir verslumą ir ugdomi su šiomis sritimis susiję jų įgūdžiai.

| 4. | Remti plačią žinių, sukurtų naudojant viešąsias lėšas, sklaidą, skatinant laisvą prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų ir prireikus sudarant sąlygas susijusiai intelektinei nuosavybei apsaugoti. |
| --- | --- |

4.

Remti plačią žinių, sukurtų naudojant viešąsias lėšas, sklaidą, skatinant laisvą prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų ir prireikus sudarant sąlygas susijusiai intelektinei nuosavybei apsaugoti.

| 5. | Bendradarbiauti ir imtis priemonių gerinti intelektinės nuosavybės teisių atitinkamų sistemų darną, siekiant palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir žinių perdavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityje. |
| --- | --- |

5.

Bendradarbiauti ir imtis priemonių gerinti intelektinės nuosavybės teisių atitinkamų sistemų darną, siekiant palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir žinių perdavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityje.

| 6. | Vadovautis šioje rekomendacijoje išdėstytais principais pradedant taikyti arba koreguojant nacionalines gaires ir teisės aktus dėl viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinės nuosavybės valdymo ir žinių perdavimo, sudarant susitarimus su trečiosiomis valstybėmis dėl bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje ir taikant bet kokias kitas žinių perdavimą skatinančias priemones, kuriant naujas susijusias politikos kryptis arba finansavimo sistemas laikantis valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

6.

Vadovautis šioje rekomendacijoje išdėstytais principais pradedant taikyti arba koreguojant nacionalines gaires ir teisės aktus dėl viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinės nuosavybės valdymo ir žinių perdavimo, sudarant susitarimus su trečiosiomis valstybėmis dėl bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje ir taikant bet kokias kitas žinių perdavimą skatinančias priemones, kuriant naujas susijusias politikos kryptis arba finansavimo sistemas laikantis valstybės pagalbos taisyklių.

| 7. | Imtis priemonių užtikrinti, kad šis praktikos kodeksas būtų įgyvendinamas kuo plačiau – tiesiogiai arba pagal nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų finansavimo įstaigų nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

7.

Imtis priemonių užtikrinti, kad šis praktikos kodeksas būtų įgyvendinamas kuo plačiau – tiesiogiai arba pagal nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų finansavimo įstaigų nustatytas taisykles.

| 8. | Užtikrinti tarptautinių mokslinių tyrimų projektų dalyviams iš valstybių narių ir trečiųjų valstybių vienodas ir teisingas sąlygas, susijusias su intelektinės nuosavybės teisių turėjimu ir galimybe gauti šias teises, siekiant naudos visiems susijusiems partneriams. |
| --- | --- |

8.

Užtikrinti tarptautinių mokslinių tyrimų projektų dalyviams iš valstybių narių ir trečiųjų valstybių vienodas ir teisingas sąlygas, susijusias su intelektinės nuosavybės teisių turėjimu ir galimybe gauti šias teises, siekiant naudos visiems susijusiems partneriams.

| 9. | Paskirti nacionalinį ryšių centrą, kurio funkcijos turėtų būti žinių perdavimo tarp viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir privačiojo sektoriaus priemonių koordinavimas, įskaitant tarpvalstybinių klausimų sprendimą, palaikant ryšius su panašiais ryšių centrais kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

9.

Paskirti nacionalinį ryšių centrą, kurio funkcijos turėtų būti žinių perdavimo tarp viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir privačiojo sektoriaus priemonių koordinavimas, įskaitant tarpvalstybinių klausimų sprendimą, palaikant ryšius su panašiais ryšių centrais kitose valstybėse narėse.

| 10. | Išnagrinėti II priede pateiktus gerosios patirties pavyzdžius ir jais pasinaudoti, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes. |
| --- | --- |

10.

Išnagrinėti II priede pateiktus gerosios patirties pavyzdžius ir jais pasinaudoti, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes.

| 11. | Vėliausiai iki 2010 m. liepos 15 d. ir vėliau kas dvejus metus pranešti Komisijai apie priemones, kurių imamasi pagal šią rekomendaciją, ir jų poveikį. |
| --- | --- |

11.

Vėliausiai iki 2010 m. liepos 15 d. ir vėliau kas dvejus metus pranešti Komisijai apie priemones, kurių imamasi pagal šią rekomendaciją, ir jų poveikį.

Priimta Briuselyje, 2008 m. balandžio 10 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  COM(2007) 182.

1

---

I PRIEDAS

Universitetų ir kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje praktikos kodeksas

Šiame praktikos kodekse nustatomi trijų pagrindinių sričių principai:

Intelektinės nuosavybės (toliau – IN) vidaus politikos principai – pagrindiniai principai, kuriuos turėtų įgyvendinti viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, kad galėtų veiksmingai valdyti intelektinę nuosavybę, sukurtą joms vykdant savarankišką veiklą arba bendradarbiaujant mokslinių tyrimų ir plėtros srityje.

Žinių perdavimo (toliau – ŽP) politikos principai papildo su IN politika susijusius principus ir yra konkrečiai skirti tokios intelektinės nuosavybės, saugomos arba nesaugomos IN teisių, aktyviam perdavimui ir naudojimui.

Bendrai ir pagal sutartis atliekamų mokslinių tyrimų principai taikomi visų rūšių mokslinių tyrimų veiklai, kurią viešoji mokslinių tyrimų organizacija bendrai vykdo arba finansuoja su privačiuoju sektoriumi, visų pirma bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams (kai mokslinių tyrimų ir plėtros užduotis vykdo visos šalys) ir pagal sutartį atliekamiems moksliniams tyrimams (kai privati bendrovė sutartimi perduoda mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą viešajai mokslinių tyrimų organizacijai).

Intelektinės nuosavybės vidaus politikos principai

| 1. | Įtraukti IN politiką į ilgalaikę viešosios mokslinių tyrimų organizacijos strategiją ir misiją, propaguoti ją pačioje organizacijoje bei už jos ribų ir įkurti vieną už tai atsakingą ryšių centrą. |
| --- | --- |

1.

Įtraukti IN politiką į ilgalaikę viešosios mokslinių tyrimų organizacijos strategiją ir misiją, propaguoti ją pačioje organizacijoje bei už jos ribų ir įkurti vieną už tai atsakingą ryšių centrą.

| 2. | Ši politika turėtų apimti aiškias taisykles darbuotojams ir studentams, visų pirma dėl naujų idėjų, galinčių turėti komercinės reikšmės, atskleidimo, mokslinių tyrimų rezultatų nuosavybės, dokumentacijos, interesų konfliktų valdymo ir įsipareigojimų trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

2.

Ši politika turėtų apimti aiškias taisykles darbuotojams ir studentams, visų pirma dėl naujų idėjų, galinčių turėti komercinės reikšmės, atskleidimo, mokslinių tyrimų rezultatų nuosavybės, dokumentacijos, interesų konfliktų valdymo ir įsipareigojimų trečiosioms šalims.

| 3. | Skatinti nustatyti intelektinę nuosavybę, ja naudotis ir prireikus ją apsaugoti, remiantis viešosios mokslinių tyrimų organizacijos strategija bei misija ir siekiant kuo didesnės socialinės ir ekonominės naudos. Šiuo tikslu galima naudoti įvairias strategijas – taip pat atskiras strategijas skirtingose mokslo ir technikos srityse, pavyzdžiui, taikyti „viešo naudojimo“ (angl. public domain) arba „atvirų naujovių“ (angl. open innovation) koncepciją. |
| --- | --- |

3.

Skatinti nustatyti intelektinę nuosavybę, ja naudotis ir prireikus ją apsaugoti, remiantis viešosios mokslinių tyrimų organizacijos strategija bei misija ir siekiant kuo didesnės socialinės ir ekonominės naudos. Šiuo tikslu galima naudoti įvairias strategijas – taip pat atskiras strategijas skirtingose mokslo ir technikos srityse, pavyzdžiui, taikyti „viešo naudojimo“ (angl. public domain) arba „atvirų naujovių“ (angl. open innovation) koncepciją.

| 4. | Tinkamomis skatinimo priemonėmis užtikrinti visų susijusių darbuotojų aktyvų dalyvavimą įgyvendinant IN politiką. Paskatos neturėtų būti tik finansinio pobūdžio – taip pat turėtų būti skatinama darbuotojų karjera, vertinimo procedūrose atsižvelgiant ne tik į akademinius kriterijus, bet ir į intelektinės nuosavybės bei žinių perdavimo aspektus. |
| --- | --- |

4.

Tinkamomis skatinimo priemonėmis užtikrinti visų susijusių darbuotojų aktyvų dalyvavimą įgyvendinant IN politiką. Paskatos neturėtų būti tik finansinio pobūdžio – taip pat turėtų būti skatinama darbuotojų karjera, vertinimo procedūrose atsižvelgiant ne tik į akademinius kriterijus, bet ir į intelektinės nuosavybės bei žinių perdavimo aspektus.

| 5. | Viešosios mokslinių tyrimų organizacijos turėtų svarstyti galimybę sukurti nuoseklius (pvz., kai kurių technologijos sričių) intelektinės nuosavybės portfelius ir, kai tinka, įsteigti bendro patentų ar IN naudojimo konsorciumus, į kuriuos būtų įtraukta ir kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinė nuosavybė. Tai galėtų palengvinti naudojimąsi IN, nes būtų sukurta reikiama „kritinė masė“ ir sumažėtų trečiųjų šalių sandorių išlaidos. |
| --- | --- |

5.

Viešosios mokslinių tyrimų organizacijos turėtų svarstyti galimybę sukurti nuoseklius (pvz., kai kurių technologijos sričių) intelektinės nuosavybės portfelius ir, kai tinka, įsteigti bendro patentų ar IN naudojimo konsorciumus, į kuriuos būtų įtraukta ir kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinė nuosavybė. Tai galėtų palengvinti naudojimąsi IN, nes būtų sukurta reikiama „kritinė masė“ ir sumažėtų trečiųjų šalių sandorių išlaidos.

| 6. | Studentų ir mokslo darbuotojų mokymo priemonėmis didinti informuotumą apie intelektinę nuosavybę ir žinių perdavimą, ugdyti pagrindinius su tuo susijusius įgūdžius ir užtikrinti, kad už IN ir ŽP valdymą atsakingi darbuotojai turėtų reikiamų įgūdžių ir būtų tinkamai mokomi. |
| --- | --- |

6.

Studentų ir mokslo darbuotojų mokymo priemonėmis didinti informuotumą apie intelektinę nuosavybę ir žinių perdavimą, ugdyti pagrindinius su tuo susijusius įgūdžius ir užtikrinti, kad už IN ir ŽP valdymą atsakingi darbuotojai turėtų reikiamų įgūdžių ir būtų tinkamai mokomi.

| 7. | Formuoti ir viešai skelbti viešinimo ir (arba) sklaidos politiką, skatinančią plačiai skleisti mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatus (pvz., atvirai skelbiant informaciją); kartu turėtų būti numatyta galimybė atidėti šią sklaidą, kai numatoma taikyti intelektinės nuosavybės apsaugos priemones, nors atidėti reikėtų stengtis kuo rečiau. |
| --- | --- |

7.

Formuoti ir viešai skelbti viešinimo ir (arba) sklaidos politiką, skatinančią plačiai skleisti mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatus (pvz., atvirai skelbiant informaciją); kartu turėtų būti numatyta galimybė atidėti šią sklaidą, kai numatoma taikyti intelektinės nuosavybės apsaugos priemones, nors atidėti reikėtų stengtis kuo rečiau.

Žinių perdavimo politikos principai

| 8. | Siekiant skatinti naudoti viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus ir kuo labiau padidinti jų socialinį bei ekonominį poveikį, reikėtų apsvarstyti visų rūšių galimus naudojimo mechanizmus (pavyzdžiui, licencijų išdavimą ar naujų aukštųjų technologijų įmonių kūrimą) ir visus įmanomus naudojimo partnerius (kaip antai naujos aukštųjų technologijų įmonės arba esamos bendrovės, kitos viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, investuotojai, naujovių rėmimo tarnybos ar agentūros) ir išrinkti pačius tinkamiausius. |
| --- | --- |

8.

Siekiant skatinti naudoti viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus ir kuo labiau padidinti jų socialinį bei ekonominį poveikį, reikėtų apsvarstyti visų rūšių galimus naudojimo mechanizmus (pavyzdžiui, licencijų išdavimą ar naujų aukštųjų technologijų įmonių kūrimą) ir visus įmanomus naudojimo partnerius (kaip antai naujos aukštųjų technologijų įmonės arba esamos bendrovės, kitos viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, investuotojai, naujovių rėmimo tarnybos ar agentūros) ir išrinkti pačius tinkamiausius.

| 9. | Nors aktyvi IN ir ŽP politika gali duoti papildomų pajamų viešajai mokslinių tyrimų organizacijai, šių pajamų nederėtų laikyti svarbiausiu tikslu. |
| --- | --- |

9.

Nors aktyvi IN ir ŽP politika gali duoti papildomų pajamų viešajai mokslinių tyrimų organizacijai, šių pajamų nederėtų laikyti svarbiausiu tikslu.

| 10. | Užtikrinti, kad viešoji mokslinių tyrimų organizacija pati turėtų arba galėtų naudotis profesionaliomis žinių perdavimo paslaugomis ir ne tik techninio pobūdžio darbuotojais, bet ir konsultacijas teisės, finansų, komerciniais, intelektinės nuosavybės apsaugos ir gynimo klausimais galinčiais teikti specialistais. |
| --- | --- |

10.

Užtikrinti, kad viešoji mokslinių tyrimų organizacija pati turėtų arba galėtų naudotis profesionaliomis žinių perdavimo paslaugomis ir ne tik techninio pobūdžio darbuotojais, bet ir konsultacijas teisės, finansų, komerciniais, intelektinės nuosavybės apsaugos ir gynimo klausimais galinčiais teikti specialistais.

| 11. | Formuoti ir viešinti licencijų išdavimo politiką, siekiant suderinti viešosios mokslinių tyrimų organizacijos vidaus praktiką ir užtikrinti visų sandorių lygiavertiškumą. Visų pirma reikėtų atidžiai įvertinti viešajai mokslinių tyrimų organizacijai priklausančios intelektinės nuosavybės teisių perdavimo ir išimtinių licencijų išdavimo (ypač ne Europos trečiosioms šalims) tvarką (1). Už naudojimo tikslais išduodamas licencijas turėtų būti numatyta tinkama finansinė ar kitokia kompensacija. |
| --- | --- |

11.

Formuoti ir viešinti licencijų išdavimo politiką, siekiant suderinti viešosios mokslinių tyrimų organizacijos vidaus praktiką ir užtikrinti visų sandorių lygiavertiškumą. Visų pirma reikėtų atidžiai įvertinti viešajai mokslinių tyrimų organizacijai priklausančios intelektinės nuosavybės teisių perdavimo ir išimtinių licencijų išdavimo (ypač ne Europos trečiosioms šalims) tvarką (1). Už naudojimo tikslais išduodamas licencijas turėtų būti numatyta tinkama finansinė ar kitokia kompensacija.

| 12. | Formuoti ir viešinti naujų aukštųjų technologijų įmonių kūrimo politiką, pagal kurią viešosios mokslinių tyrimų organizacijos darbuotojams leidžiama ir jie skatinami prireikus dalyvauti kuriant naujas aukštųjų technologijų įmones, ir kuria sukuriamas aiškus pagrindas ilgalaikiams tokių naujų aukštųjų technologijų įmonių santykiams su viešąja mokslinių tyrimų organizacija. |
| --- | --- |

12.

Formuoti ir viešinti naujų aukštųjų technologijų įmonių kūrimo politiką, pagal kurią viešosios mokslinių tyrimų organizacijos darbuotojams leidžiama ir jie skatinami prireikus dalyvauti kuriant naujas aukštųjų technologijų įmones, ir kuria sukuriamas aiškus pagrindas ilgalaikiams tokių naujų aukštųjų technologijų įmonių santykiams su viešąja mokslinių tyrimų organizacija.

| 13. | Nustatyti aiškius finansinės naudos, gautos kaip žinių perdavimo veiklos pajamos, pasidalijimo tarp viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, atitinkamo jos padalinio ir pačių išradėjų principus. |
| --- | --- |

13.

Nustatyti aiškius finansinės naudos, gautos kaip žinių perdavimo veiklos pajamos, pasidalijimo tarp viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, atitinkamo jos padalinio ir pačių išradėjų principus.

| 14. | Stebėti ir reguliariai viešinti intelektinės nuosavybės apsaugos bei žinių perdavimo veiklą ir laimėjimus. Siekiant skatinti naudotis viešosios mokslinių tyrimų organizacijos mokslinių tyrimų rezultatais, šie rezultatai, bet kokios su jais susijusios žinios ir intelektinės nuosavybės teisės turėtų būti geriau matomi privačiajam sektoriui. |
| --- | --- |

14.

Stebėti ir reguliariai viešinti intelektinės nuosavybės apsaugos bei žinių perdavimo veiklą ir laimėjimus. Siekiant skatinti naudotis viešosios mokslinių tyrimų organizacijos mokslinių tyrimų rezultatais, šie rezultatai, bet kokios su jais susijusios žinios ir intelektinės nuosavybės teisės turėtų būti geriau matomi privačiajam sektoriui.

Bendrai ir pagal sutartis atliekamų mokslinių tyrimų principai (2)

| 15. | Bendrai ir pagal sutartis atliekamų mokslinių tyrimų taisyklės turėtų derėti su kiekvienos susijusios šalies misija. Jose reikėtų atsižvelgti į privačiojo finansavimo dydį. Šios taisyklės turėtų atitikti mokslinių tyrimų tikslus, visų pirma siekiant kuo didesnio mokslinių tyrimų komercinio, socialinio ir ekonominio poveikio, siekiant padėti viešajai mokslinių tyrimų organizacijai gauti privatųjį finansavimą moksliniams tyrimams, išlaikyti tokį intelektinės nuosavybės statusą, kuris leistų atlikti tolesnius akademinius ir bendrus mokslinius tyrimus, ir vengti apsunkinti mokslinių tyrimų bei plėtros rezultatų sklaidą. |
| --- | --- |

15.

Bendrai ir pagal sutartis atliekamų mokslinių tyrimų taisyklės turėtų derėti su kiekvienos susijusios šalies misija. Jose reikėtų atsižvelgti į privačiojo finansavimo dydį. Šios taisyklės turėtų atitikti mokslinių tyrimų tikslus, visų pirma siekiant kuo didesnio mokslinių tyrimų komercinio, socialinio ir ekonominio poveikio, siekiant padėti viešajai mokslinių tyrimų organizacijai gauti privatųjį finansavimą moksliniams tyrimams, išlaikyti tokį intelektinės nuosavybės statusą, kuris leistų atlikti tolesnius akademinius ir bendrus mokslinius tyrimus, ir vengti apsunkinti mokslinių tyrimų bei plėtros rezultatų sklaidą.

| 16. | Su IN susiję mokslinių tyrimų projekto klausimai turėtų būti kuo anksčiau išaiškinti vadovybės lygmeniu, geriausia iki projekto pradžios. Su IN susiję klausimai apima projekte sukurtos intelektinės nuosavybės (toliau – naujos žinios, angl. foreground) teisių pasidalijimą, šalių iki projekto pradžios turėtos intelektinės nuosavybės, būtinos projektui įgyvendinti ar jo rezultatams naudoti (toliau – pirminės žinios, angl. background), nustatymą, prieigos prie naujų žinių ir pirminių žinių šiais tikslais teises (3), ir pajamų pasidalijimą. |
| --- | --- |

16.

Su IN susiję mokslinių tyrimų projekto klausimai turėtų būti kuo anksčiau išaiškinti vadovybės lygmeniu, geriausia iki projekto pradžios. Su IN susiję klausimai apima projekte sukurtos intelektinės nuosavybės (toliau – naujos žinios, angl. foreground) teisių pasidalijimą, šalių iki projekto pradžios turėtos intelektinės nuosavybės, būtinos projektui įgyvendinti ar jo rezultatams naudoti (toliau – pirminės žinios, angl. background), nustatymą, prieigos prie naujų žinių ir pirminių žinių šiais tikslais teises (3), ir pajamų pasidalijimą.

| 17. | Bendrame mokslinių tyrimų projekte sukurtos naujos žinios turėtų likti jas sukūrusios šalies nuosavybe, bet jas galima paskirstyti ir kelioms šalims pagal iš anksto pasirašytą sutartį, kurioje būtų atsižvelgta į atitinkamus kiekvienos šalies interesus, užduotis ir finansinius ar kitus įnašus į projektą. Atliekant mokslinius tyrimus pagal sutartį, viešosios mokslinių tyrimų organizacijos sukurtos naujos žinios yra šios privačiojo sektoriaus šalies nuosavybė. Toks projektas neturėtų turėti poveikio pirminių žinių nuosavybei. |
| --- | --- |

17.

Bendrame mokslinių tyrimų projekte sukurtos naujos žinios turėtų likti jas sukūrusios šalies nuosavybe, bet jas galima paskirstyti ir kelioms šalims pagal iš anksto pasirašytą sutartį, kurioje būtų atsižvelgta į atitinkamus kiekvienos šalies interesus, užduotis ir finansinius ar kitus įnašus į projektą. Atliekant mokslinius tyrimus pagal sutartį, viešosios mokslinių tyrimų organizacijos sukurtos naujos žinios yra šios privačiojo sektoriaus šalies nuosavybė. Toks projektas neturėtų turėti poveikio pirminių žinių nuosavybei.

| 18. | Šalys turėtų išsiaiškinti prieigos teises (3) kuo ankstesniu mokslinių tyrimų projekto įgyvendinimo etapu – pageidautina dar prieš pradedant jį įgyvendinti. Jei tai būtina mokslinių tyrimų projekto vykdymui arba siekiant naudotis naujomis šalies žiniomis, prieigos prie kitos šalies naujų žinių ir pirminių žinių teisės turėtų būti gaunamos sąlygomis, kuriose deramai atsižvelgiama į atitinkamus kiekvienos šalies interesus, užduotis, finansinį ir kitus įnašus į projektą. |
| --- | --- |

18.

Šalys turėtų išsiaiškinti prieigos teises (3) kuo ankstesniu mokslinių tyrimų projekto įgyvendinimo etapu – pageidautina dar prieš pradedant jį įgyvendinti. Jei tai būtina mokslinių tyrimų projekto vykdymui arba siekiant naudotis naujomis šalies žiniomis, prieigos prie kitos šalies naujų žinių ir pirminių žinių teisės turėtų būti gaunamos sąlygomis, kuriose deramai atsižvelgiama į atitinkamus kiekvienos šalies interesus, užduotis, finansinį ir kitus įnašus į projektą.

---

(1)  Kai mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatai gali būti pritaikyti keliose srityse, reikėtų vengti suteikti išimtines licencijas, nenumatant jokių konkrečios naudojimo srities apribojimų. Be to, viešoji mokslinių tyrimų organizacija paprastai turėtų pasilikti pakankamai teisių platinti tokių mokslinių tyrimų rezultatus ir atlikti tolesnius mokslinius tyrimus.

(2)  Kai viešoji mokslinių tyrimų organizacija imasi vykdyti bendrus mokslinius tyrimus arba mokslinius tyrimus pagal sutartį su pramoniniu partneriu, Komisija savaime (t. y. be išankstinio pranešimo reikalavimo) laiko, kad netiesioginė valstybės pagalba neskiriama pramoniniam partneriui per viešąją mokslinių tyrimų organizaciją, jei laikomasi Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje nustatytų sąlygų (OL C 323, 2006 12 30, visų pirma jos 3.2.1 ir 3.2.2 punktai).

(3)  Prieigos teisės (angl. access rights) yra vienos šalies kitai suteikiamos teisės, kitaip nei trečiosioms šalims išduodamos licencijos. Šiose teisėse reikėtų apibrėžti, kurios šalys ir kokiomis sąlygomis gali naudotis tam tikrais naujų žinių ar pirminių žinių elementais mokslinių tyrimų ir (arba) naudojimo tikslais.

---

II PRIEDAS

Nustatyti valdžios institucijų praktikos, palengvinančios universitetų ir kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinės nuosavybės valdymą žinių perdavimo veikloje, pavyzdžiai

Žinių perdavimas – viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų strateginė misija

| 1. | Žinių perdavimas tarp universitetų ir pramonės įmonių tampa nuolatiniu visų valstybės narės nacionalinio ir regioninio lygmens viešųjų mokslinių tyrimų finansavimo įstaigų politiniu ir veiklos prioritetu. |
| --- | --- |

1.

Žinių perdavimas tarp universitetų ir pramonės įmonių tampa nuolatiniu visų valstybės narės nacionalinio ir regioninio lygmens viešųjų mokslinių tyrimų finansavimo įstaigų politiniu ir veiklos prioritetu.

| 2. | Akivaizdu, kad šis dalykas priklauso kurios nors ministerijos kompetencijai, kuriai pavedama kartu su kitomis ministerijomis koordinuoti žinių perdavimą skatinančias iniciatyvas. |
| --- | --- |

2.

Akivaizdu, kad šis dalykas priklauso kurios nors ministerijos kompetencijai, kuriai pavedama kartu su kitomis ministerijomis koordinuoti žinių perdavimą skatinančias iniciatyvas.

| 3. | Kiekviena ministerija ir regioninė valdžios įstaiga, vykdanti žinių perdavimo veiklą, paskiria už šios veiklos poveikio stebėjimą atsakingą pareigūną. Šie reguliariai susitinka, kad dalytųsi informacija ir aptartų žinių perdavimo gerinimo būdus. |
| --- | --- |

3.

Kiekviena ministerija ir regioninė valdžios įstaiga, vykdanti žinių perdavimo veiklą, paskiria už šios veiklos poveikio stebėjimą atsakingą pareigūną. Šie reguliariai susitinka, kad dalytųsi informacija ir aptartų žinių perdavimo gerinimo būdus.

Intelektinės nuosavybės valdymo politika

| 4. | Skatinama tinkamai valdyti intelektinę nuosavybę, kurią kuriant panaudotos viešosios lėšos, ir reikalaujama vadovautis nustatytais principais, atsižvelgiant į teisėtus pramonės interesus (pvz., laikinus reikalavimus dėl slaptumo). |
| --- | --- |

4.

Skatinama tinkamai valdyti intelektinę nuosavybę, kurią kuriant panaudotos viešosios lėšos, ir reikalaujama vadovautis nustatytais principais, atsižvelgiant į teisėtus pramonės interesus (pvz., laikinus reikalavimus dėl slaptumo).

| 5. | Mokslinių tyrimų politikoje skatinama pasikliauti privačiuoju sektoriumi, kad šis padėtų nustatyti technologijų poreikius, ir siekiant skatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų naudojimą. |
| --- | --- |

5.

Mokslinių tyrimų politikoje skatinama pasikliauti privačiuoju sektoriumi, kad šis padėtų nustatyti technologijų poreikius, ir siekiant skatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų naudojimą.

Žinių perdavimo gebėjimai ir įgūdžiai

| 6. | Viešosioms mokslinių tyrimų organizacijoms ir jų darbuotojams turi pakakti išteklių ir paskatų dalyvauti žinių perdavimo veikloje. |
| --- | --- |

6.

Viešosioms mokslinių tyrimų organizacijoms ir jų darbuotojams turi pakakti išteklių ir paskatų dalyvauti žinių perdavimo veikloje.

| 7. | Imamasi priemonių užtikrinti, kad viešosios mokslinių tyrimų organizacijos galėtų gauti kvalifikuotų darbuotojų (pvz., technologijų perdavimo specialistų) ir galėtų lengviau juos įdarbinti. |
| --- | --- |

7.

Imamasi priemonių užtikrinti, kad viešosios mokslinių tyrimų organizacijos galėtų gauti kvalifikuotų darbuotojų (pvz., technologijų perdavimo specialistų) ir galėtų lengviau juos įdarbinti.

| 8. | Paskelbiamos tipinės sutartys ir sprendimų priėmimo priemonė, padedanti pagal įvairius kriterijus išsirinkti tinkamiausią tipinę sutartį. |
| --- | --- |

8.

Paskelbiamos tipinės sutartys ir sprendimų priėmimo priemonė, padedanti pagal įvairius kriterijus išsirinkti tinkamiausią tipinę sutartį.

| 9. | Prieš kuriant naujus žinių perdavimo skatinimo mechanizmus (pvz., judumo ar finansavimo programas) konsultuojamasi su susijusiomis suinteresuotosiomis grupėmis, įskaitant MVĮ ir dideles bendroves bei viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas. |
| --- | --- |

9.

Prieš kuriant naujus žinių perdavimo skatinimo mechanizmus (pvz., judumo ar finansavimo programas) konsultuojamasi su susijusiomis suinteresuotosiomis grupėmis, įskaitant MVĮ ir dideles bendroves bei viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas.

| 10. | Viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, kurių moksliniams tyrimams skiriamos išlaidos nesudaro reikiamos „kritinės masės“, kad joms vertėtų įkurti savo žinių perdavimo skyrių ar samdyti už intelektinės nuosavybės valdymą atsakingą darbuotoją, skatinamos sutelkti išteklius vietos arba regiono lygmeniu. |
| --- | --- |

10.

Viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, kurių moksliniams tyrimams skiriamos išlaidos nesudaro reikiamos „kritinės masės“, kad joms vertėtų įkurti savo žinių perdavimo skyrių ar samdyti už intelektinės nuosavybės valdymą atsakingą darbuotoją, skatinamos sutelkti išteklius vietos arba regiono lygmeniu.

| 11. | Pradedamos įgyvendinti programos, pagal kurias teikiama parama naujoms aukštųjų technologijų įmonėms mokslinių tyrimų srityje, apimančios verslumo ugdymą ir skatinančios viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas palaikyti glaudžius ryšius su vietos verslo inkubatoriais, finansuotojais, verslo paramos agentūromis ir kt. |
| --- | --- |

11.

Pradedamos įgyvendinti programos, pagal kurias teikiama parama naujoms aukštųjų technologijų įmonėms mokslinių tyrimų srityje, apimančios verslumo ugdymą ir skatinančios viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas palaikyti glaudžius ryšius su vietos verslo inkubatoriais, finansuotojais, verslo paramos agentūromis ir kt.

| 12. | Valstybės lėšomis remiamas žinių perdavimas ir verslo ryšiai su viešosiomis mokslinių tyrimų organizacijomis, pavyzdžiui ekspertų samdymas. |
| --- | --- |

12.

Valstybės lėšomis remiamas žinių perdavimas ir verslo ryšiai su viešosiomis mokslinių tyrimų organizacijomis, pavyzdžiui ekspertų samdymas.

Darnus tarpvalstybinis bendradarbiavimas

| 13. | Siekiant skatinti žinių perdavimą tarpvalstybiniu lygmeniu ir padaryti sklandesnį bendradarbiavimą su dalyviais iš kitų valstybių, viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų metu sukurtos intelektinės nuosavybės savininkas nustatomas vadovaujantis aiškiomis taisyklėmis. Ši informacija, kaip ir informacija apie bet kokias finansavimo sąlygas, galinčias turėti poveikio žinių perdavimui, turi būti lengvai prieinama. Daugumoje ES valstybių narių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinei nuosavybei paprastai taikoma teisinė sistema, pagal kurią nuosavybės teises turi institucija, o ne moksliniam tyrimui vadovaujantis profesorius turi į jas pirmenybę. |
| --- | --- |

13.

Siekiant skatinti žinių perdavimą tarpvalstybiniu lygmeniu ir padaryti sklandesnį bendradarbiavimą su dalyviais iš kitų valstybių, viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų metu sukurtos intelektinės nuosavybės savininkas nustatomas vadovaujantis aiškiomis taisyklėmis. Ši informacija, kaip ir informacija apie bet kokias finansavimo sąlygas, galinčias turėti poveikio žinių perdavimui, turi būti lengvai prieinama. Daugumoje ES valstybių narių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų intelektinei nuosavybei paprastai taikoma teisinė sistema, pagal kurią nuosavybės teises turi institucija, o ne moksliniam tyrimui vadovaujantis profesorius turi į jas pirmenybę.

| 14. | Pasirašant tarptautinius bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje susitarimus, pagal abiejų valstybių sistemas finansuojamų projektų sąlygose numatomos visų dalyvių vienodos teisės, ypač galimybė įgyti intelektinės nuosavybės teises ir susiję naudojimo apribojimai. |
| --- | --- |

14.

Pasirašant tarptautinius bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje susitarimus, pagal abiejų valstybių sistemas finansuojamų projektų sąlygose numatomos visų dalyvių vienodos teisės, ypač galimybė įgyti intelektinės nuosavybės teises ir susiję naudojimo apribojimai.

Žinių sklaida

| 15. | Viešosios mokslinių tyrimų finansavimo įstaigos įgyvendina tai, kad viešosiomis lėšomis finansuojamais moksliniais tyrimais grindžiami kolegų recenzuoti mokslo leidiniai būtų prieinami laisvai. |
| --- | --- |

15.

Viešosios mokslinių tyrimų finansavimo įstaigos įgyvendina tai, kad viešosiomis lėšomis finansuojamais moksliniais tyrimais grindžiami kolegų recenzuoti mokslo leidiniai būtų prieinami laisvai.

| 16. | Skatinama suteikti laisvą prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų, laikantis OECD Prieigos prie viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų principų ir gairių ir atsižvelgiant į komercinio naudojimo apribojimus. |
| --- | --- |

16.

Skatinama suteikti laisvą prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų, laikantis OECD Prieigos prie viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų principų ir gairių ir atsižvelgiant į komercinio naudojimo apribojimus.

| 17. | Viešosiomis lėšomis pagal laisvos prieigos politiką sukuriamos mokslinių tyrimų rezultatų archyvavimo priemonės (pvz., internetinės duomenų saugyklos). |
| --- | --- |

17.

Viešosiomis lėšomis pagal laisvos prieigos politiką sukuriamos mokslinių tyrimų rezultatų archyvavimo priemonės (pvz., internetinės duomenų saugyklos).

Įgyvendinimo stebėjimas

| 18. | Nustatomi būtini mechanizmai, skirti stebėti ir vertinti nacionalinių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų žinių perdavimo veiklos pažangą, pvz., per atskirų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų metines ataskaitas. Ši informacija, kaip ir geroji patirtis, prieinama ir kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

18.

Nustatomi būtini mechanizmai, skirti stebėti ir vertinti nacionalinių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų žinių perdavimo veiklos pažangą, pvz., per atskirų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų metines ataskaitas. Ši informacija, kaip ir geroji patirtis, prieinama ir kitoms valstybėms narėms.

---