# Jurnalul Oficial L 118/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 118 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 516 mai 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 118

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 516 mai 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 396/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 397/2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de lenjerie de pat din bumbac originară din Pakistan | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 397/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 8 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 398/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor la import suplimentare pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008 | 10 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 399/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de modificare a anexei VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la cerințe pentru anumite tipuri de hrană prelucrată pentru animale de companie (
  1
  ) | 12 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 400/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de modificare pentru a 95-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii | 14 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 396/2008 al Consiliului din 29 aprilie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 397/2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de lenjerie de pat din bumbac originară din Pakistan

1

Regulamentul (CE) nr. 397/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

8

Regulamentul (CE) nr. 398/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor la import suplimentare pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008

10

*

Regulamentul (CE) nr. 399/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de modificare a anexei VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la cerințe pentru anumite tipuri de hrană prelucrată pentru animale de companie (
  1
  )

1

12

*

Regulamentul (CE) nr. 400/2008 al Comisiei din 5 mai 2008 de modificare pentru a 95-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii

14

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/354/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 privind ajutorul de stat C 47/06 (ex N 648/05) – Creditul fiscal în favoarea creării de jocuri video
  [notificată cu numărul C(2007) 6070]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | | Comisie |
| | | 2008/355/CE |
| | * | Recomandarea Comisiei din 5 decembrie 2007 privind reproducerea textului din articolul 20 din Tratatul CE în pașapoarte
  [notificată cu numărul C(2007) 5841] | 30 |
| | | ACORDURI |
| | | Consiliu |
| | * | Informații privind data intrării în vigoare a acordului de parteneriat între Comunitatea Europeană și Republica Côte d’Ivoire | 32 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/354/CE

*

Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 privind ajutorul de stat C 47/06 (ex N 648/05) – Creditul fiscal în favoarea creării de jocuri video
  [notificată cu numărul C(2007) 6070]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 6070]

1

16

RECOMANDĂRI

Comisie

2008/355/CE

*

Recomandarea Comisiei din 5 decembrie 2007 privind reproducerea textului din articolul 20 din Tratatul CE în pașapoarte
  [notificată cu numărul C(2007) 5841]

[notificată cu numărul C(2007) 5841]

30

ACORDURI

Consiliu

*

Informații privind data intrării în vigoare a acordului de parteneriat între Comunitatea Europeană și Republica Côte d’Ivoire

32

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | | 2008/356/PESC |
| | * | Decizia EULEX/2/2008 a Comitetului politic și de securitate din 22 aprilie 2008 de instituire a Comitetului contribuitorilor pentru misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (EULEX Kosovo) | 33 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

2008/356/PESC

*

Decizia EULEX/2/2008 a Comitetului politic și de securitate din 22 aprilie 2008 de instituire a Comitetului contribuitorilor pentru misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (EULEX Kosovo)

33

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Proces verbal de rectificare a Tratatului între Regatul Belgiei, Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Federală Germania, Republica Estonia, Republica Elenă, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Irlanda, Republica Italiană, Republica Cipru, Republica Letonia, Republica Lituania, Marele Ducat al Luxemburgului, Republica Ungară, Republica Malta, Regatul Țărilor de Jos, Republica Austria, Republica Polonă, Republica Portugheză, Republica Slovenia, Republica Slovacă, Republica Finlanda, Regatul Suediei, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (state membre ale Uniunii Europene) și Republica Bulgaria și România privind aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană, semnat la Luxemburg la 25 aprilie 2005 (JO L 157, 21.6.2005) (Ediția specială în limba română a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene din 21 iunie 2005) | 35 |

Rectificări

*

Proces verbal de rectificare a Tratatului între Regatul Belgiei, Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Federală Germania, Republica Estonia, Republica Elenă, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Irlanda, Republica Italiană, Republica Cipru, Republica Letonia, Republica Lituania, Marele Ducat al Luxemburgului, Republica Ungară, Republica Malta, Regatul Țărilor de Jos, Republica Austria, Republica Polonă, Republica Portugheză, Republica Slovenia, Republica Slovacă, Republica Finlanda, Regatul Suediei, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (state membre ale Uniunii Europene) și Republica Bulgaria și România privind aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană, semnat la Luxemburg la 25 aprilie 2005 (JO L 157, 21.6.2005) (Ediția specială în limba română a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene din 21 iunie 2005)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 396/2008 AL CONSILIULUI

din 29 aprilie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 397/2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de lenjerie de pat din bumbac originară din Pakistan

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/1996 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”),

având în vedere articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 al Consiliului din 2 martie 2004 prin care se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de lenjerie de pat din bumbac originară din Pakistan (2),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA ANTERIOARĂ

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 397/2004, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de lenjerie de pat din bumbac originară din Pakistan, încadrate la codurile NC ex 6302 21 00 (codurile TARIC 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (cod TARIC 6302229019), ex 6302 31 00 (cod TARIC 6302310090) și ex 6302 32 90 (cod TARIC 6302329019). O taxă antidumping definitivă de 13,1 % a fost impus la scară națională tuturor societăților care exportă în Comunitate produsul în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 397/2004, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de lenjerie de pat din bumbac originară din Pakistan, încadrate la codurile NC ex 6302 21 00 (codurile TARIC 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (cod TARIC 6302229019), ex 6302 31 00 (cod TARIC 6302310090) și ex 6302 32 90 (cod TARIC 6302329019). O taxă antidumping definitivă de 13,1 % a fost impus la scară națională tuturor societăților care exportă în Comunitate produsul în cauză.

| (2) | În mai 2006, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale ex officio în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 695/2006 (3), a modificat Regulamentul (CE) nr. 397/2004 și a stabilit noi niveluri ale taxei care sunt cuprinse între 0 % și 8,5 %, pe baza unei noi perioade de anchetă desfășurate între 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004. Dat fiind numărul mare de producători-exportatori care au cooperat, a fost selectat un eșantion. |
| --- | --- |

(2)

În mai 2006, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale ex officio în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 695/2006 (3), a modificat Regulamentul (CE) nr. 397/2004 și a stabilit noi niveluri ale taxei care sunt cuprinse între 0 % și 8,5 %, pe baza unei noi perioade de anchetă desfășurate între 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004. Dat fiind numărul mare de producători-exportatori care au cooperat, a fost selectat un eșantion.

| (3) | Societăților incluse în eșantion le-au fost aplicate niveluri individuale ale taxei, stabilite în timpul anchetei de reexaminare, în timp ce altor societăți cooperante neincluse în eșantion le-a fost aplicat nivelul mediu ponderat de taxă de 5,8 %. Un nivel al taxei de 8,5 % le-a fost impus societăților care nu s-au făcut cunoscute sau nu au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(3)

Societăților incluse în eșantion le-au fost aplicate niveluri individuale ale taxei, stabilite în timpul anchetei de reexaminare, în timp ce altor societăți cooperante neincluse în eșantion le-a fost aplicat nivelul mediu ponderat de taxă de 5,8 %. Un nivel al taxei de 8,5 % le-a fost impus societăților care nu s-au făcut cunoscute sau nu au cooperat la anchetă.

| (4) | Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 oferă posibilitatea producătorilor exportatori pakistanezi care întrunesc cele trei criterii enunțate în același articol să beneficieze de același tratament ca și cel acordat societăților cooperante neincluse în eșantion („tratament rezervat noilor producători-exportatori” sau „TNPE”). |
| --- | --- |

(4)

Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 oferă posibilitatea producătorilor exportatori pakistanezi care întrunesc cele trei criterii enunțate în același articol să beneficieze de același tratament ca și cel acordat societăților cooperante neincluse în eșantion („tratament rezervat noilor producători-exportatori” sau „TNPE”).

| (5) | Regulamentul (CE) nr. 925/2007 a stabilit constatările privind optsprezece societăți pakistaneze care au solicitat acordarea TNPE. În cazul a patru dintre aceste societăți li s-a aplicat TNPE, în timp ce solicitările celorlalte paisprezece societăți au fost respinse. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE) nr. 925/2007 a stabilit constatările privind optsprezece societăți pakistaneze care au solicitat acordarea TNPE. În cazul a patru dintre aceste societăți li s-a aplicat TNPE, în timp ce solicitările celorlalte paisprezece societăți au fost respinse.

B.   CERERI ALE NOILOR PRODUCĂTORI-EXPORTATORI

| (6) | Alte treisprezece societăți pakistaneze au solicitat acordarea TNPE. |
| --- | --- |

(6)

Alte treisprezece societăți pakistaneze au solicitat acordarea TNPE.

| (7) | A fost efectuată o examinare pentru a determina dacă fiecare solicitant întrunește criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, verificând dacă:






  — | nu a exportat în Comunitate produsele descrise la considerentul (1) în perioada dintre 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004; |
| --- | --- | --- |

(7)

A fost efectuată o examinare pentru a determina dacă fiecare solicitant întrunește criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, verificând dacă:

—

nu a exportat în Comunitate produsele descrise la considerentul (1) în perioada dintre 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004;

| — | nu are legătură cu niciunul dintre exportatorii sau producătorii supuși măsurilor impuse de regulamentul menționat; și; |
| --- | --- |

—

nu are legătură cu niciunul dintre exportatorii sau producătorii supuși măsurilor impuse de regulamentul menționat; și;

| — | că a exportat, într-adevăr, produsul în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Comunitate. |
| --- | --- |

—

că a exportat, într-adevăr, produsul în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Comunitate.

| (8) | Un chestionar a fost trimis tuturor solicitanților în care erau rugați să furnizezedovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc cele trei criterii menționate anterior. |
| --- | --- |

(8)

Un chestionar a fost trimis tuturor solicitanților în care erau rugați să furnizezedovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc cele trei criterii menționate anterior.

| (9) | Producătorii-exportatori care îndeplinesc aceste trei criterii pot beneficia de nivelul de taxă aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion, și anume 5,8 %, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004. |
| --- | --- |

(9)

Producătorii-exportatori care îndeplinesc aceste trei criterii pot beneficia de nivelul de taxă aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion, și anume 5,8 %, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004.

C.   CONSTATĂRI

| (10) | Trei societăți pakistaneze care solicită TNPE nu au răspuns la chestionarul inițial. De aceea, nu a fost posibil să se verifice dacă aceste societăți îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, iar solicitarea lor a trebuit respinsă. Aceste societăți au fost informate că solicitarea lor nu va mai fi luată în considerare și li s-a dat posibilitatea de a depune observații. Nu au fost primite observații. |
| --- | --- |

(10)

Trei societăți pakistaneze care solicită TNPE nu au răspuns la chestionarul inițial. De aceea, nu a fost posibil să se verifice dacă aceste societăți îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, iar solicitarea lor a trebuit respinsă. Aceste societăți au fost informate că solicitarea lor nu va mai fi luată în considerare și li s-a dat posibilitatea de a depune observații. Nu au fost primite observații.

| (11) | Pentru doi producători-exportatori pakistanezi, examinarea informațiilor prezentate arată că aceștia au furnizat probe suficiente pentru a dovedi că îndeplinesc cele trei criterii prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004. În consecință, acestor doi producători le poate fi aplicat nivelul de taxă aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion (și anume 5,8 %) în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 și se adaugă pe lista de producătorilor-exportatori din anexa la respectivul regulament. |
| --- | --- |

(11)

Pentru doi producători-exportatori pakistanezi, examinarea informațiilor prezentate arată că aceștia au furnizat probe suficiente pentru a dovedi că îndeplinesc cele trei criterii prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004. În consecință, acestor doi producători le poate fi aplicat nivelul de taxă aplicabil societăților cooperante neincluse în eșantion (și anume 5,8 %) în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 și se adaugă pe lista de producătorilor-exportatori din anexa la respectivul regulament.

| (12) | S-a constatat că o societate pakistaneză este asociată cu o societate care a cooperat în cadrul anchetei de reexaminare și care a exportat produsul în cauză în PA (perioada de anchetă). Prin urmare, acest producător nu a îndeplinit cel de-al doilea criteriu prevăzut la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, așadar solicitarea sa de acordare a TNPE a fost respinsă. Această societate a fost informată că solicitarea sa nu a putut fi luată în considerare și i s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă aceasta nu a furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor. |
| --- | --- |

(12)

S-a constatat că o societate pakistaneză este asociată cu o societate care a cooperat în cadrul anchetei de reexaminare și care a exportat produsul în cauză în PA (perioada de anchetă). Prin urmare, acest producător nu a îndeplinit cel de-al doilea criteriu prevăzut la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, așadar solicitarea sa de acordare a TNPE a fost respinsă. Această societate a fost informată că solicitarea sa nu a putut fi luată în considerare și i s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă aceasta nu a furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor.

| (13) | S-a constatat că trei societăți pakistaneze au exportat produsul în cauză în PA. Prin urmare, acești trei producători nu au îndeplinit primul criteriu prevăzut la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, așadar solicitările acestora de acordare a TNPE au fost respinse. Aceste societăți au fost informate că solicitările lor nu au putut fi luate în considerare și li s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă acestea nu au furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor. |
| --- | --- |

(13)

S-a constatat că trei societăți pakistaneze au exportat produsul în cauză în PA. Prin urmare, acești trei producători nu au îndeplinit primul criteriu prevăzut la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004, așadar solicitările acestora de acordare a TNPE au fost respinse. Aceste societăți au fost informate că solicitările lor nu au putut fi luate în considerare și li s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă acestea nu au furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor.

| (14) | Trei societăți pakistaneze nu au putut demonstra faptul că au vândut produsul în cauză în Comunitate după PA sau că și-au asumat obligația contractuală și irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Comunitate. Astfel, nu s-a putut stabili dacă aceste societăți au exportat produsul în cauză după PA, în conformitate cu cel de-al treilea criteriu prevăzut la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 al Consiliului, așadar solicitările acestora de acordare a TNPE au fost respinse. Aceste societăți au fost informate că solicitările lor nu au putut fi luate în considerare și li s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă acestea nu au furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor. |
| --- | --- |

(14)

Trei societăți pakistaneze nu au putut demonstra faptul că au vândut produsul în cauză în Comunitate după PA sau că și-au asumat obligația contractuală și irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Comunitate. Astfel, nu s-a putut stabili dacă aceste societăți au exportat produsul în cauză după PA, în conformitate cu cel de-al treilea criteriu prevăzut la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004 al Consiliului, așadar solicitările acestora de acordare a TNPE au fost respinse. Aceste societăți au fost informate că solicitările lor nu au putut fi luate în considerare și li s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă acestea nu au furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor.

| (15) | O societate pakistaneză nu a putut demonstra că produce produsul în cauză și nu a furnizat dovezi privind vânzări ale produsului în cauză către Comunitate după PA sau că și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Comunitate. Prin urmare, acest solicitant nu a îndeplinit criteriul de bază, și anume cel de a fi un producător-exportator, iar cererea sa nu a putut fi avută în vedere în continuare. Această societate a fost informată că solicitarea sa nu a putut fi luată în considerare și i s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă aceasta nu a furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor. |
| --- | --- |

(15)

O societate pakistaneză nu a putut demonstra că produce produsul în cauză și nu a furnizat dovezi privind vânzări ale produsului în cauză către Comunitate după PA sau că și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Comunitate. Prin urmare, acest solicitant nu a îndeplinit criteriul de bază, și anume cel de a fi un producător-exportator, iar cererea sa nu a putut fi avută în vedere în continuare. Această societate a fost informată că solicitarea sa nu a putut fi luată în considerare și i s-a oferit posibilitatea de a depune observații, însă aceasta nu a furnizat informații suplimentare care să poată duce la o modificare a constatărilor.

| (16) | Toți solicitanții și industria comunitară au fost informați cu privire la rezultatele finale ale examinării și au avut posibilitatea să înainteze observații. |
| --- | --- |

(16)

Toți solicitanții și industria comunitară au fost informați cu privire la rezultatele finale ale examinării și au avut posibilitatea să înainteze observații.

D.   CONCLUZIE

| (17) | Ținând seama de rezultatele menționate la considerentul (11), s-a constatat că doi producători-exportatori pakistanezi îndeplinesc criteriile pentru acordarea TNPE astfel cum sunt prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004. Aceste societăți ar trebui adăugate pe lista producătorilor care au cooperat cuprinsă în anexa la Regulamentul (CE) nr. 397/2004 și ar trebui să li se aplice nivelul de taxă de 5,8 %. Solicitările depuse de ceilalți unsprezece producători-exportatori pakistanezi ar trebui să fie respinse în baza motivelor expuse anterior, |
| --- | --- |

(17)

Ținând seama de rezultatele menționate la considerentul (11), s-a constatat că doi producători-exportatori pakistanezi îndeplinesc criteriile pentru acordarea TNPE astfel cum sunt prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 397/2004. Aceste societăți ar trebui adăugate pe lista producătorilor care au cooperat cuprinsă în anexa la Regulamentul (CE) nr. 397/2004 și ar trebui să li se aplice nivelul de taxă de 5,8 %. Solicitările depuse de ceilalți unsprezece producători-exportatori pakistanezi ar trebui să fie respinse în baza motivelor expuse anterior,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Lista producătorilor care au cooperat cuprinsă în anexa la Regulamentul (CE) nr. 397/2004 se înlocuiește cu următorul text:

| Denumire | Adresa |
| --- | --- |
| „A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Denumire

Adresa

„A.B. Exports (PVT) Ltd

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3,

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karachi

Aala Processing Industries (PVT) LTD

| 5 KM Satyana Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

5 KM Satyana Road

Faisalabad 38000

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sargodha Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area,

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) Ltd

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) Ltd

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) Ltd

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road,

Faisalabad

Ansa Industries

| Plot #16, Sector C-2 |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone |
| Landhi Industrial Area |
| Karachi 74000 |

Plot #16, Sector C-2

Karachi Exporting Processing Zone

Landhi Industrial Area

Karachi 74000

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square, |
| --- |
| PO Box 13373, |
| Karachi |

1-19, Arkay Square,

PO Box 13373,

Karachi

M/S Arif Textiles Private Limited

| Karim Bibi Street, Bawa Chak, |
| --- |
| Sargodha Road |
| Faisalabad |

Karim Bibi Street, Bawa Chak,

Sargodha Road

Faisalabad

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karachi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) Ltd

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) Ltd

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karachi

M/S Club Textile

| Sargodha Road, Ali Block |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road, Ali Block

Faisalabad

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karachi-75620

Dawood Exports PVT Ltd

| PO Box 532, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sargodha Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) Ltd

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) Ltd

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay’s (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karachi-75700

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone, Karachi |

Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B.,

Karachi Export Processing Zone, Karachi

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.,

Karachi

Husein Industries Ltd

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi, Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi-75700

J.K. Sons Private Limited

| 3-1/A, Peoples Colony |
| --- |
| Jaranwala Road |
| Faisalabad |

3-1/A, Peoples Colony

Jaranwala Road

Faisalabad

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.,

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) Ltd

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) Ltd

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road,

Faisalabad

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) Ltd

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi-74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi-74000

Niagara Mills (PVT) Ltd

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) Ltd

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony, Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sargodha Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karach |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karach

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) Ltd

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd

| Yousaf Chowk, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sargodha Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd

| PO Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd

| PO Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad

ZIS Textiles Private Limited

| 3Km Sheikhupaura Road |
| --- |
| Khurrianwala |
| Faisalabad” |

3Km Sheikhupaura Road

Khurrianwala

Faisalabad”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 29 aprilie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

D. RUPEL

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1, Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 66, 4.3.2004, p. 1, Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 925/2007 (JO L 202, 3.8.2007, p. 1).

2

(3)  JO L 121, 6.5.2006, p. 14.

3

---

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 397/2008 AL COMISIEI

din 5 mai 2008

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (1), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 6 mai 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 mai 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 5 mai 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 147,8 |
| ZZ | 104,4 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | TR | 139,7 |
| ZZ | 139,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 54,9 |
| MA | 48,9 |
| TN | 52,0 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | AR | 112,6 |
| IL | 130,3 |
| TR | 130,7 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 85,2 |
| CL | 91,6 |
| CN | 85,5 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 119,9 |
| US | 106,3 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

147,8

ZZ

104,4

0707 00 05

JO

178,8

TR

109,5

ZZ

144,2

0709 90 70

TR

139,7

ZZ

139,7

0805 10 20

EG

49,8

IL

54,9

MA

48,9

TN

52,0

TR

53,3

ZZ

51,8

0805 50 10

AR

112,6

IL

130,3

TR

130,7

ZA

118,5

ZZ

123,0

0808 10 80

AR

89,4

BR

85,2

CL

91,6

CN

85,5

MK

65,0

NZ

119,9

US

106,3

UY

78,3

ZA

74,5

ZZ

88,4

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/10

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 398/2008 AL COMISIEI

din 5 mai 2008

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor la import suplimentare pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2007/2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 387/2008 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2007/2008 au fost stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 387/2008 al Comisiei (4).

| (2) | Datele de care dispune în prezent Comisia duc la modificarea valorilor respective, în conformitate cu regulile și normele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Datele de care dispune în prezent Comisia duc la modificarea valorilor respective, în conformitate cu regulile și normele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 1109/2007 pentru anul de comercializare 2007/2008, sunt modificate și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 6 mai 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 mai 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 58, 28.2.2006, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1260/2007 (JO L 283, 27.10.2007, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 318/2006 va fi înlocuit cu Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) începând cu 1 octombrie 2008.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1568/2007 (JO L 340, 22.12.2007, p. 62).

2

(3)  JO L 253, 28.9.2007, p. 5.

3

(4)  JO L 116, 30.4.2008, p. 21.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare la importul de zahăr alb, zahăr brut și produse având codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 6 mai 2008

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 19,62 | 6,49 |
| 1701 11 90 (1) | 19,62 | 12,21 |
| 1701 12 10 (1) | 19,62 | 6,30 |
| 1701 12 90 (1) | 19,62 | 11,69 |
| 1701 91 00 (2) | 21,72 | 15,20 |
| 1701 99 10 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1701 99 90 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

19,62

6,49

1701 11 90 (1)

19,62

12,21

1701 12 10 (1)

19,62

6,30

1701 12 90 (1)

19,62

11,69

1701 91 00 (2)

21,72

15,20

1701 99 10 (2)

21,72

9,85

1701 99 90 (2)

21,72

9,85

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită în anexa I punctul III la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului (JO L 58, 28.2.2006, p. 1).

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită în anexa I punctul II la Regulamentul (CE) nr. 318/2006.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/12

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 399/2008 AL COMISIEI

din 5 mai 2008

de modificare a anexei VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la cerințe pentru anumite tipuri de hrană prelucrată pentru animale de companie

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002, care stabilește normele sanitar veterinare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (1), în special articolul 20 alineatul (1) litera (a) și articolul 32 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 stabilește cerințe de sănătate publică și animală pentru introducerea pe piață a anumitor subproduse de origine animală și produse derivate din acestea care nu sunt destinate consumului uman. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 stabilește cerințe de sănătate publică și animală pentru introducerea pe piață a anumitor subproduse de origine animală și produse derivate din acestea care nu sunt destinate consumului uman.

| (2) | Anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 stabilește cerințele privind introducerea și importul pe piața comunitară al hranei pentru animale de companie, al articolelor de mestecat pentru câini și al produselor tehnice. Capitolul II paragraful B punctul 3 al respectivei anexe prevede că hrana prelucrată pentru animale de companie, alta decât hrana conservată, trebuie să sufere anumite tratamente termice în timpul prelucrării. |
| --- | --- |

(2)

Anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 stabilește cerințele privind introducerea și importul pe piața comunitară al hranei pentru animale de companie, al articolelor de mestecat pentru câini și al produselor tehnice. Capitolul II paragraful B punctul 3 al respectivei anexe prevede că hrana prelucrată pentru animale de companie, alta decât hrana conservată, trebuie să sufere anumite tratamente termice în timpul prelucrării.

| (3) | Cerințele pentru importul pe piața comunitară de hrană prelucrată pentru animale de companie, alta decât hrana conservată, au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 829/2007 al Comisiei (2); Modelul certificatului de sănătate pentru hrana prelucrată pentru animale de companie, alta decât hrana conservată, care trebuie să însoțească loturile importate, a fost modificat. Conform noului certificat de sănătate descris în capitolul 3(B) al anexei X la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002, hrana prelucrată pentru animale de companie nu trebuie să fie tratată termic dacă ingredientele de origine animală folosite au fost deja tratate în concordanță cu standardele de prelucrare pentru introducerea lor pe piață în Comunitate. Aceste standarde asigură protecție adecvată împotriva riscurilor pentru sănătatea animală și publică. |
| --- | --- |

(3)

Cerințele pentru importul pe piața comunitară de hrană prelucrată pentru animale de companie, alta decât hrana conservată, au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 829/2007 al Comisiei (2); Modelul certificatului de sănătate pentru hrana prelucrată pentru animale de companie, alta decât hrana conservată, care trebuie să însoțească loturile importate, a fost modificat. Conform noului certificat de sănătate descris în capitolul 3(B) al anexei X la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002, hrana prelucrată pentru animale de companie nu trebuie să fie tratată termic dacă ingredientele de origine animală folosite au fost deja tratate în concordanță cu standardele de prelucrare pentru introducerea lor pe piață în Comunitate. Aceste standarde asigură protecție adecvată împotriva riscurilor pentru sănătatea animală și publică.

| (4) | Articolul 28 al Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 stabilește că dispozițiile din regulamentul respectiv care se aplică la importul anumitor produse, inclusiv hrana prelucrată pentru animale de companie, nu trebuie să fie nici mai mult nici mai puțin favorabile decât cele aplicabile pentru producerea și comercializarea produselor respective în Comunitate. Prin urmare, acele dispoziții aplicabile pentru importul respectivei hrane prelucrate pentru animale de companie în Comunitate, trebuie să se aplice și pentru producția respectivei hrane prelucrate pentru animale de companie în Comunitate. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 28 al Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 stabilește că dispozițiile din regulamentul respectiv care se aplică la importul anumitor produse, inclusiv hrana prelucrată pentru animale de companie, nu trebuie să fie nici mai mult nici mai puțin favorabile decât cele aplicabile pentru producerea și comercializarea produselor respective în Comunitate. Prin urmare, acele dispoziții aplicabile pentru importul respectivei hrane prelucrate pentru animale de companie în Comunitate, trebuie să se aplice și pentru producția respectivei hrane prelucrate pentru animale de companie în Comunitate.

| (5) | Prin urmare, este necesar să se modifice anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, este necesar să se modifice anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 5 mai 2008.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 273, 10.10.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1432/2007 al Comisiei (JO L 320, 6.12.2007, p. 13).

1

(2)  JO L 191, 21.7.2007, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1256/2007 (JO L 282, 26.10.2007, p. 30).

2

---

ANEXĂ

La anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1774/2002, paragraful B punctul 3 din capitolul II se înlocuiește cu următorul text:

| „3. | Hrana prelucrată pentru animale de companie, alta decât cea în conserve, trebuie:






  (a) | să fie supusă unui tratament termic la cel puțin 90 °C în întregul conținut al produsului final; |
| --- | --- | --- |

„3.

Hrana prelucrată pentru animale de companie, alta decât cea în conserve, trebuie:

(a)

să fie supusă unui tratament termic la cel puțin 90 °C în întregul conținut al produsului final;

| (b) | să fie supusă unui tratament termic la cel puțin 90 °C pentru ingredientele de origine animală; sau |
| --- | --- |

(b)

să fie supusă unui tratament termic la cel puțin 90 °C pentru ingredientele de origine animală; sau

| (c) | să fie produsă în ce privește ingredientele de origine animală exclusiv prin utilizarea de:






  (i) | carne sau produse din carne supuse unui tratament termic la cel puțin 90 °C în întreaga lor componență; |
| --- | --- | --- |

(c)

să fie produsă în ce privește ingredientele de origine animală exclusiv prin utilizarea de:

(i)

carne sau produse din carne supuse unui tratament termic la cel puțin 90 °C în întreaga lor componență;

| (ii) | următoarele subproduse de origine animală sau produse prelucrate care au fost prelucrate în concordanță cu cerințele acestui regulament: lapte și produse pe bază de lapte, gelatină, proteine hidrolizate, produse din ouă, colagen, produse sangvine, proteină animală prelucrată, inclusiv făină de pește, grăsime topită, uleiuri de pește, fosfat dicalcic, fosfat tricalcic sau subproduse aromatizante de origine animală. |
| --- | --- |

(ii)

următoarele subproduse de origine animală sau produse prelucrate care au fost prelucrate în concordanță cu cerințele acestui regulament: lapte și produse pe bază de lapte, gelatină, proteine hidrolizate, produse din ouă, colagen, produse sangvine, proteină animală prelucrată, inclusiv făină de pește, grăsime topită, uleiuri de pește, fosfat dicalcic, fosfat tricalcic sau subproduse aromatizante de origine animală.

După tratare se iau toate măsurile de precauție pentru a se garanta că hrana prelucrată pentru animale de companie nu este expusă la contaminare.

Hrana prelucrată pentru animale de companie trebuie să fie ambalată în ambalaje noi.”

---

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 400/2008 AL COMISIEI

din 5 mai 2008

de modificare pentru a 95-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu Osama ben Laden, cu rețeaua Al-Qaida și cu talibanii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 467/2001 al Consiliului de interzicere a exportului anumitor mărfuri și servicii către Afganistan, de întărire a interdicției de zbor și de extindere a înghețării fondurilor și a altor resurse financiare în ceea ce-i privește pe talibanii din Afganistan (1), în special articolul 7 alineatul (1) prima liniuță,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în conformitate cu regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 enumeră persoanele, grupurile și entitățile cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în conformitate cu regulamentul menționat anterior.

| (2) | La 21 aprilie 2008, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis modificarea listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa 1 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

La 21 aprilie 2008, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a decis modificarea listei persoanelor, grupurilor și entităților cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa 1 ar trebui modificată în consecință.

| (3) | Pentru a garanta eficiența măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a garanta eficiența măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică prin prezentul regulament astfel cum se indică în anexa la acesta.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 mai 2008.

Pentru Comisie

Eneko LANDÁBURU

Director general pentru relații externe

---

(1)  JO L 139, 29.5.2002, p. 9. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 374/2008 al Comisiei (JO L 113, 25.4.2008, p. 15).

1

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică după cum urmează:

Următoarele mențiuni se adaugă la rubrica „Persoane fizice”:

| „(1) | Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Numele în ortografia originală: Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Adresa: Massiv Kara-Su-6, bloc 12, apt. 59, Tașkent, Uzbekistan. Data nașterii: 1983. Locul nașterii: Tașkent, Uzbekistan. Cetățenie: uzbecă. Alte informații: (a) este unul din liderii grupării Jihadul islamic; (b) a participat la antrenamente speciale privind folosirea minelor și explozivilor în tabăra Al-Qaida din provincia Khost; (c) a participat la operațiuni militare în Afganistan și Pakistan de partea talibanilor; (d) a fost unul din organizatorii atentatelor teroriste comise în Uzbekistan în 2004; (e) în 2000 s-au inițiat proceduri penale împotriva acestuia în temeiul următoarelor articole din Codul penal al Republicii Uzbekistan: articolul 159, partea a 3-a (amenințări la adresa ordinii constituționale a Republicii Uzbekistan) și articolul 248 (deținerea ilegală de arme, muniție, substanțe explozive sau componente explozive); (f) a fost emis un mandat de arest împotriva acestuia. |
| --- | --- |

„(1)

Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Numele în ortografia originală: Бypaнов Суxайл Фатиллоевич. Adresa: Massiv Kara-Su-6, bloc 12, apt. 59, Tașkent, Uzbekistan. Data nașterii: 1983. Locul nașterii: Tașkent, Uzbekistan. Cetățenie: uzbecă. Alte informații: (a) este unul din liderii grupării Jihadul islamic; (b) a participat la antrenamente speciale privind folosirea minelor și explozivilor în tabăra Al-Qaida din provincia Khost; (c) a participat la operațiuni militare în Afganistan și Pakistan de partea talibanilor; (d) a fost unul din organizatorii atentatelor teroriste comise în Uzbekistan în 2004; (e) în 2000 s-au inițiat proceduri penale împotriva acestuia în temeiul următoarelor articole din Codul penal al Republicii Uzbekistan: articolul 159, partea a 3-a (amenințări la adresa ordinii constituționale a Republicii Uzbekistan) și articolul 248 (deținerea ilegală de arme, muniție, substanțe explozive sau componente explozive); (f) a fost emis un mandat de arest împotriva acestuia.

| (2) | Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Numele în ortografia originală: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adresa: Strada S. Jalilov nr. 14, Khartu, regiunea Andijan, Uzbekistan. Data nașterii: 1972. Locul nașterii: regiunea Andijan, Uzbekistan. Cetățenie: uzbecă. Alte informații: (a) este unul din liderii grupării Jihadul islamic; (b) a participat la antrenamente speciale privind folosirea minelor și explozivilor în taberele Al-Qaida; (c) a participat la operațiuni militare în Afganistan și Pakistan de partea talibanilor; (d) a fost unul din organizatorii atentatelor teroriste comise în Uzbekistan în 1999 și 2004; (e) în martie 1999 s-au inițiat proceduri penale împotriva acestuia în temeiul următoarelor articole din Codul penal al Republicii Uzbekistan: articolele 154 (activitățile mercenare), 155 (terorismul), 156 (incitarea la ură etnică, rasială sau religioasă), 159 (amenințări la adresa ordinii constituționale a Republicii Uzbekistan), 242 (constituirea de grupuri criminale) și 244 (neraportarea și disimularea unei infracțiuni); (f) a fost emis un mandat de arest împotriva acestuia.” |
| --- | --- |

(2)

Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Numele în ortografia originală: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adresa: Strada S. Jalilov nr. 14, Khartu, regiunea Andijan, Uzbekistan. Data nașterii: 1972. Locul nașterii: regiunea Andijan, Uzbekistan. Cetățenie: uzbecă. Alte informații: (a) este unul din liderii grupării Jihadul islamic; (b) a participat la antrenamente speciale privind folosirea minelor și explozivilor în taberele Al-Qaida; (c) a participat la operațiuni militare în Afganistan și Pakistan de partea talibanilor; (d) a fost unul din organizatorii atentatelor teroriste comise în Uzbekistan în 1999 și 2004; (e) în martie 1999 s-au inițiat proceduri penale împotriva acestuia în temeiul următoarelor articole din Codul penal al Republicii Uzbekistan: articolele 154 (activitățile mercenare), 155 (terorismul), 156 (incitarea la ură etnică, rasială sau religioasă), 159 (amenințări la adresa ordinii constituționale a Republicii Uzbekistan), 242 (constituirea de grupuri criminale) și 244 (neraportarea și disimularea unei infracțiuni); (f) a fost emis un mandat de arest împotriva acestuia.”

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 11 decembrie 2007

privind ajutorul de stat C 47/06 (ex N 648/05) – Creditul fiscal în favoarea creării de jocuri video

[notificată cu numărul C(2007) 6070]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/354/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după invitarea celor interesați să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | La 20 decembrie 2005, autoritățile franceze au notificat prezenta măsură de ajutor. |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2005, autoritățile franceze au notificat prezenta măsură de ajutor.

| (2) | Prin scrisoarea din 25 ianuarie 2006, Comisia a solicitat informații suplimentare, care i-au fost oferite prin scrisoarea din 15 februarie 2006. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 25 ianuarie 2006, Comisia a solicitat informații suplimentare, care i-au fost oferite prin scrisoarea din 15 februarie 2006.

| (3) | La 3 mai 2006, a avut loc o reuniune între Comisie și autoritățile franceze. Ca urmare a acestei reuniuni, autoritățile franceze au adus o serie de modificări la această măsură, care i-au fost notificate Comisiei prin scrisoarea din data de 12 iunie 2006. |
| --- | --- |

(3)

La 3 mai 2006, a avut loc o reuniune între Comisie și autoritățile franceze. Ca urmare a acestei reuniuni, autoritățile franceze au adus o serie de modificări la această măsură, care i-au fost notificate Comisiei prin scrisoarea din data de 12 iunie 2006.

| (4) | În baza acestor modificări, Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 1 august 2006, la care autoritățile franceze au răspuns, după o cerere de prelungire a termenului, prin scrisoarea din 18 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(4)

În baza acestor modificări, Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 1 august 2006, la care autoritățile franceze au răspuns, după o cerere de prelungire a termenului, prin scrisoarea din 18 septembrie 2006.

| (5) | Prin scrisoarea din 22 noiembrie 2006, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a deschide procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat împotriva creditului fiscal destinat creării de jocuri video. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 22 noiembrie 2006, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a deschide procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat împotriva creditului fiscal destinat creării de jocuri video.

| (6) | Franța și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 22 decembrie 2006, înregistrată la 3 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(6)

Franța și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 22 decembrie 2006, înregistrată la 3 ianuarie 2007.

| (7) | Decizia Comisiei de a deschide procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(7)

Decizia Comisiei de a deschide procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

| (8) | Comisia a primit o serie de observații de la următoarele părți interesate:






  — | TIGA, prin scrisoarea din 21 decembrie 2006; |
| --- | --- | --- |

(8)

Comisia a primit o serie de observații de la următoarele părți interesate:

—

TIGA, prin scrisoarea din 21 decembrie 2006;

| — | EGDF, prin scrisoarea din 22 decembrie 2006; |
| --- | --- |

—

EGDF, prin scrisoarea din 22 decembrie 2006;

| — | GAME, prin scrisoarea din 3 ianuarie 2007; |
| --- | --- |

—

GAME, prin scrisoarea din 3 ianuarie 2007;

| — | ADESE, prin scrisoarea din 3 ianuarie 2007; |
| --- | --- |

—

ADESE, prin scrisoarea din 3 ianuarie 2007;

| — | APOM, prin scrisoarea din 5 ianuarie 2007; |
| --- | --- |

—

APOM, prin scrisoarea din 5 ianuarie 2007;

| — | ISFE, prin scrisoarea din 5 ianuarie 2007; |
| --- | --- |

—

ISFE, prin scrisoarea din 5 ianuarie 2007;

| — | Ubisoft, prin scrisoarea din 8 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

—

Ubisoft, prin scrisoarea din 8 ianuarie 2007.

| (9) | Comisia a primit unele observații suplimentare cu mult după expirarea termenului de o lună de la data publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și, prin urmare, nu le-a luat în considerare. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a primit unele observații suplimentare cu mult după expirarea termenului de o lună de la data publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și, prin urmare, nu le-a luat în considerare.

| (10) | Observațiile prezentate în timp util i-au fost transmise Franței prin scrisoarea din 12 februarie 2007. |
| --- | --- |

(10)

Observațiile prezentate în timp util i-au fost transmise Franței prin scrisoarea din 12 februarie 2007.

| (11) | Prin scrisoarea din 23 ianuarie 2007 și în pregătirea unei reuniuni cu Comisia, care a avut loc la 29 ianuarie 2007, autoritățile franceze au informat Comisia în legătură cu modificările aduse măsurii notificate. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 23 ianuarie 2007 și în pregătirea unei reuniuni cu Comisia, care a avut loc la 29 ianuarie 2007, autoritățile franceze au informat Comisia în legătură cu modificările aduse măsurii notificate.

| (12) | Comisia a trimis o serie de întrebări suplimentare la 21 februarie 2007. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a trimis o serie de întrebări suplimentare la 21 februarie 2007.

| (13) | Prin scrisoarea din 22 martie 2007, autoritățile franceze au transmis comentariile lor cu privire la observațiile părților interesate, trimise la 12 februarie 2007, și răspunsurile lor la întrebările trimise la 21 februarie 2007. |
| --- | --- |

(13)

Prin scrisoarea din 22 martie 2007, autoritățile franceze au transmis comentariile lor cu privire la observațiile părților interesate, trimise la 12 februarie 2007, și răspunsurile lor la întrebările trimise la 21 februarie 2007.

| (14) | Reprezentanți ai EGDF și ISFE au fost primiți la 13 și, respectiv, la 14 februarie 2007. |
| --- | --- |

(14)

Reprezentanți ai EGDF și ISFE au fost primiți la 13 și, respectiv, la 14 februarie 2007.

| (15) | La 31 iulie 2007, a avut loc o reuniune între autoritățile franceze și Comisie, în urma căreia autoritățile franceze au trimis trei scrisori datate 5 octombrie, 17 octombrie și 7 noiembrie 2007, în care informează Comisia în legătură cu modificările aduse măsurii notificate. |
| --- | --- |

(15)

La 31 iulie 2007, a avut loc o reuniune între autoritățile franceze și Comisie, în urma căreia autoritățile franceze au trimis trei scrisori datate 5 octombrie, 17 octombrie și 7 noiembrie 2007, în care informează Comisia în legătură cu modificările aduse măsurii notificate.

2.   DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURII LA DATA DESCHIDERII PROCEDURII

| (16) | Măsura în cauză este un mecanism de susținere a creării de jocuri video cu specific cultural, sub forma unui credit fiscal. La data deschiderii procedurii, dispozitivul era următorul: |
| --- | --- |

(16)

Măsura în cauză este un mecanism de susținere a creării de jocuri video cu specific cultural, sub forma unui credit fiscal. La data deschiderii procedurii, dispozitivul era următorul:

(a)   Întreprinderi și jocuri video eligibile

| (17) | Întreprinderile eligibile sunt cele care produc jocurile video, și anume studiourile de dezvoltare, independente sau filiale de editori. |
| --- | --- |

(17)

Întreprinderile eligibile sunt cele care produc jocurile video, și anume studiourile de dezvoltare, independente sau filiale de editori.

| (18) | Jocurile eligibile sunt definite ca programe distractive puse la dispoziția publicului pe suport fizic sau on-line și care includ elemente de creație artistică și tehnologică. Acestea acoperă nu numai categoria de jocuri video pentru PC sau pentru consolă, ci și jocurile pe mobil, jocurile on-line cu unul sau mai mulți jucători, programele educative sau ludico-educative și CD-Rom-ul cultural, dacă acesta presupune o interactivitate și o creativitate îndeajuns de mare. O valoare minimă de 150 000 de euro din costurile de dezvoltare a fost stabilită pentru a exclude acele jocuri care nu sunt destinate comercializării într-un număr semnificativ de exemplare. În plus, pentru a fi considerate eligibile pentru a beneficia de creditul fiscal, jocurile video trebuie să îndeplinească un anumit număr de criterii. |
| --- | --- |

(18)

Jocurile eligibile sunt definite ca programe distractive puse la dispoziția publicului pe suport fizic sau on-line și care includ elemente de creație artistică și tehnologică. Acestea acoperă nu numai categoria de jocuri video pentru PC sau pentru consolă, ci și jocurile pe mobil, jocurile on-line cu unul sau mai mulți jucători, programele educative sau ludico-educative și CD-Rom-ul cultural, dacă acesta presupune o interactivitate și o creativitate îndeajuns de mare. O valoare minimă de 150 000 de euro din costurile de dezvoltare a fost stabilită pentru a exclude acele jocuri care nu sunt destinate comercializării într-un număr semnificativ de exemplare. În plus, pentru a fi considerate eligibile pentru a beneficia de creditul fiscal, jocurile video trebuie să îndeplinească un anumit număr de criterii.

| (19) | Primul criteriu este negativ: nu sunt eligibile pentru a beneficia de creditul fiscal acele jocuri video care cuprind secvențe cu caracter pornografic sau cu violență excesivă. |
| --- | --- |

(19)

Primul criteriu este negativ: nu sunt eligibile pentru a beneficia de creditul fiscal acele jocuri video care cuprind secvențe cu caracter pornografic sau cu violență excesivă.

| (20) | Pe de altă parte, jocurile video eligibile trebuie să aibă o dimensiune culturală. În acest scop, jocurile video trebuie să satisfacă unul dintre următoarele două criterii:






  (a) | fie să dezvolte o adaptare a unei opere preexistente din patrimoniul cultural european, plecând de la un scenariu scris în limba franceză; |
| --- | --- | --- |

(20)

Pe de altă parte, jocurile video eligibile trebuie să aibă o dimensiune culturală. În acest scop, jocurile video trebuie să satisfacă unul dintre următoarele două criterii:

(a)

fie să dezvolte o adaptare a unei opere preexistente din patrimoniul cultural european, plecând de la un scenariu scris în limba franceză;

| (b) | fie să îndeplinească „un criteriu de calitate și de originalitate ale conceptului și de contribuție la exprimarea diversității culturale și a creației europene în domeniul jocurilor video”. Aprecierea acestui criteriu cuprinde „evaluarea calității și a originalității conținutului, a scenariului, a jucabilității, a navigării, a interactivității și a componentelor vizuale, sonore și grafice”. |
| --- | --- |

(b)

fie să îndeplinească „un criteriu de calitate și de originalitate ale conceptului și de contribuție la exprimarea diversității culturale și a creației europene în domeniul jocurilor video”. Aprecierea acestui criteriu cuprinde „evaluarea calității și a originalității conținutului, a scenariului, a jucabilității, a navigării, a interactivității și a componentelor vizuale, sonore și grafice”.

| (21) | În sfârșit, se adaugă și un criteriu „cultural” european, legat de naționalitatea colaboratorilor de creație: un barem de puncte repartizate și acordate pe categorii în funcție de calitatea de resortisant al unui stat membru al Uniunii Europene determină caracterul european al jocurilor video și, prin urmare, eligibilitatea acestora pentru a beneficia de creditul fiscal. Sunt luați în considerare în ceea ce privește baremul nu numai colaboratorii angajați în mod direct de către producătorul de jocuri, ci și cei încadrați în eventualele întreprinderi subcontractante. |
| --- | --- |

(21)

În sfârșit, se adaugă și un criteriu „cultural” european, legat de naționalitatea colaboratorilor de creație: un barem de puncte repartizate și acordate pe categorii în funcție de calitatea de resortisant al unui stat membru al Uniunii Europene determină caracterul european al jocurilor video și, prin urmare, eligibilitatea acestora pentru a beneficia de creditul fiscal. Sunt luați în considerare în ceea ce privește baremul nu numai colaboratorii angajați în mod direct de către producătorul de jocuri, ci și cei încadrați în eventualele întreprinderi subcontractante.

(b)   Cheltuieli eligibile

| (22) | Cheltuielile eligibile sunt definite astfel încât să corespundă cu cheltuielile de concepere și de creare. Sunt excluse din această categorie în special cheltuielile de corectare a greșelilor (debug) și de testare în aval. Acestea acoperă:






  (a) | cheltuielile de personal (salarii și contribuții sociale) aferente:






  1. | realizatorului, adjunctului realizatorului, directorului artistic, directorului tehnic; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Cheltuielile eligibile sunt definite astfel încât să corespundă cu cheltuielile de concepere și de creare. Sunt excluse din această categorie în special cheltuielile de corectare a greșelilor (debug) și de testare în aval. Acestea acoperă:

(a)

cheltuielile de personal (salarii și contribuții sociale) aferente:

1.

realizatorului, adjunctului realizatorului, directorului artistic, directorului tehnic;

| 2. | persoanelor responsabile de scenariu și de dialoguri, de design și de conceperea nivelurilor jocului; |
| --- | --- |

2.

persoanelor responsabile de scenariu și de dialoguri, de design și de conceperea nivelurilor jocului;

| 3. | persoanelor responsabile de programare; |
| --- | --- |

3.

persoanelor responsabile de programare;

| 4. | persoanelor responsabile de grafică și de animație; |
| --- | --- |

4.

persoanelor responsabile de grafică și de animație;

| 5. | persoanelor responsabile de mediul sonor; |
| --- | --- |

5.

persoanelor responsabile de mediul sonor;

| (b) | cheltuielile cu amortizarea activelor imobilizate, altele decât imobilele, alocate în mod direct pentru crearea de jocuri video agreate; |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile cu amortizarea activelor imobilizate, altele decât imobilele, alocate în mod direct pentru crearea de jocuri video agreate;

| (c) | celelalte cheltuieli de funcționare, stabilite în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal. |
| --- | --- |

(c)

celelalte cheltuieli de funcționare, stabilite în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal.

| (23) | Subvențiile publice de care beneficiază întreprinderile ca urmare a unor cheltuieli legate de accesul direct la creditul fiscal vor duce la o diminuare a bazei de calcul a creditului fiscal. |
| --- | --- |

(23)

Subvențiile publice de care beneficiază întreprinderile ca urmare a unor cheltuieli legate de accesul direct la creditul fiscal vor duce la o diminuare a bazei de calcul a creditului fiscal.

(c)   Mecanismul de punere în aplicare a creditului fiscal

| (24) | Rata creditului fiscal se aplică bazei de calcul stabilite în conformitate cu punctele anterioare. Rata creditului fiscal este de 20 % din baza de calcul a cheltuielilor eligibile. |
| --- | --- |

(24)

Rata creditului fiscal se aplică bazei de calcul stabilite în conformitate cu punctele anterioare. Rata creditului fiscal este de 20 % din baza de calcul a cheltuielilor eligibile.

| (25) | Pe de altă parte, autoritățile franceze își propun să stabilească un plafon pentru fiecare întreprindere, în scopul de a avea sub control costul fiscal al măsurii. În stadiul actual al proiectului, autoritățile franceze își propun să fixeze acest plafon la 3 milioane de euro. Bugetul anual estimativ pentru acest instrument se cifrează la aproximativ 30 de milioane de euro. |
| --- | --- |

(25)

Pe de altă parte, autoritățile franceze își propun să stabilească un plafon pentru fiecare întreprindere, în scopul de a avea sub control costul fiscal al măsurii. În stadiul actual al proiectului, autoritățile franceze își propun să fixeze acest plafon la 3 milioane de euro. Bugetul anual estimativ pentru acest instrument se cifrează la aproximativ 30 de milioane de euro.

| (26) | În plus, un mecanism de autorizare este pus în funcțiune pentru a verifica dacă sunt îndeplinite criteriile de selecție a jocurilor video. Acesta prezintă o evaluare efectuată de un comitet de experți compus din reprezentanți ai administrațiilor franceze și din personalități calificate, care nu vor face parte neapărat din lumea jocurilor video, dar care vor putea să reprezinte și alte discipline culturale. Acest grup de experți va verifica eligibilitatea întreprinderii și a jocului, tipul cheltuielilor și respectarea criteriilor culturale menționate la considerentele 19, 20 și 21. Acest comitet va elibera un aviz în baza căruia Ministerul Culturii și Comunicării va emite autorizația. |
| --- | --- |

(26)

În plus, un mecanism de autorizare este pus în funcțiune pentru a verifica dacă sunt îndeplinite criteriile de selecție a jocurilor video. Acesta prezintă o evaluare efectuată de un comitet de experți compus din reprezentanți ai administrațiilor franceze și din personalități calificate, care nu vor face parte neapărat din lumea jocurilor video, dar care vor putea să reprezinte și alte discipline culturale. Acest grup de experți va verifica eligibilitatea întreprinderii și a jocului, tipul cheltuielilor și respectarea criteriilor culturale menționate la considerentele 19, 20 și 21. Acest comitet va elibera un aviz în baza căruia Ministerul Culturii și Comunicării va emite autorizația.

| (27) | Modalitățile de plată sunt următoarele: creditul fiscal este imputat asupra impozitului pe profit datorat pe perioada primului exercițiu financiar încheiat începând cu data autorizării provizorii, care este acordată la începutul proiectului, după care este imputat asupra impozitului pe profit datorat pe perioada fiecărui exercițiu financiar în cursul căruia au fost efectuate cheltuielile eligibile. Autorizația definitivă este eliberată în momentul transmiterii către editor. Dacă autorizația definitivă nu este eliberată în termen de 24 de luni de la data eliberării autorizației provizorii, întreprinderea trebuie să restituie creditul fiscal pe care l-a utilizat. În sfârșit, în cazul în care valoarea reducerii de impozit aferent unui exercițiu financiar depășește valoarea impozitului datorat, excedentul îi este restituit întreprinderii. |
| --- | --- |

(27)

Modalitățile de plată sunt următoarele: creditul fiscal este imputat asupra impozitului pe profit datorat pe perioada primului exercițiu financiar încheiat începând cu data autorizării provizorii, care este acordată la începutul proiectului, după care este imputat asupra impozitului pe profit datorat pe perioada fiecărui exercițiu financiar în cursul căruia au fost efectuate cheltuielile eligibile. Autorizația definitivă este eliberată în momentul transmiterii către editor. Dacă autorizația definitivă nu este eliberată în termen de 24 de luni de la data eliberării autorizației provizorii, întreprinderea trebuie să restituie creditul fiscal pe care l-a utilizat. În sfârșit, în cazul în care valoarea reducerii de impozit aferent unui exercițiu financiar depășește valoarea impozitului datorat, excedentul îi este restituit întreprinderii.

3.   MOTIVELE CARE AU DUS LA DESCHIDEREA PROCEDURII

| (28) | În primul rând, Comisia a ținut să se asigure, în conformitate cu hotărârea Matra/Comisie (3), că măsura în cauză nu prevede clauze contrare dispozițiilor din tratat în alte domenii decât ajutoarele de stat. Comisia a întrebat, în special, autoritățile franceze dacă entitățile franceze de întreprinderi europene pot să beneficieze de creditul fiscal oricare ar fi forma lor juridică. În plus, Comisia s-a întrebat dacă excluderea cheltuielilor de subcontractare nu poate fi considerată o discriminare fondată pe localizarea cheltuielilor. |
| --- | --- |

(28)

În primul rând, Comisia a ținut să se asigure, în conformitate cu hotărârea Matra/Comisie (3), că măsura în cauză nu prevede clauze contrare dispozițiilor din tratat în alte domenii decât ajutoarele de stat. Comisia a întrebat, în special, autoritățile franceze dacă entitățile franceze de întreprinderi europene pot să beneficieze de creditul fiscal oricare ar fi forma lor juridică. În plus, Comisia s-a întrebat dacă excluderea cheltuielilor de subcontractare nu poate fi considerată o discriminare fondată pe localizarea cheltuielilor.

| (29) | Pe de altă parte, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurii în cauză cu articolul 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. Ea a pus la îndoială, în primul rând, faptul că măsura în cauză are un obiectiv eminamente cultural. Recunoscând că anumite jocuri video pot fi considerate produse culturale, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la faptul că ansamblul criteriilor de selecție utilizate permite selecționarea, pentru a beneficia de creditul fiscal, doar a jocurilor video care pot fi considerate produse culturale în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. |
| --- | --- |

(29)

Pe de altă parte, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la compatibilitatea măsurii în cauză cu articolul 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. Ea a pus la îndoială, în primul rând, faptul că măsura în cauză are un obiectiv eminamente cultural. Recunoscând că anumite jocuri video pot fi considerate produse culturale, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la faptul că ansamblul criteriilor de selecție utilizate permite selecționarea, pentru a beneficia de creditul fiscal, doar a jocurilor video care pot fi considerate produse culturale în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat.

| (30) | Primul criteriu cultural propus de autoritățile franceze pentru a selecționa jocurile video beneficiare este cel potrivit căruia aceste jocuri constituie o adaptare a unei opere preexistente din patrimoniul cultural european, plecând de la un scenariu scris în limba franceză. Or, o parte din exemplele prezentate de autoritățile franceze de jocuri video care ar îndeplini respectivul criteriu par să arate că acesta din urmă ar putea fi interpretat într-un mod foarte general și nu ar oferi, prin urmare, toate garanțiile necesare în vederea garantării faptului că jocurile video selecționate reprezintă efectiv o adaptare a unei opere preexistente din patrimoniul cultural european. |
| --- | --- |

(30)

Primul criteriu cultural propus de autoritățile franceze pentru a selecționa jocurile video beneficiare este cel potrivit căruia aceste jocuri constituie o adaptare a unei opere preexistente din patrimoniul cultural european, plecând de la un scenariu scris în limba franceză. Or, o parte din exemplele prezentate de autoritățile franceze de jocuri video care ar îndeplini respectivul criteriu par să arate că acesta din urmă ar putea fi interpretat într-un mod foarte general și nu ar oferi, prin urmare, toate garanțiile necesare în vederea garantării faptului că jocurile video selecționate reprezintă efectiv o adaptare a unei opere preexistente din patrimoniul cultural european.

| (31) | Jocurile video sunt, de asemenea, eligibile dacă îndeplinesc „un criteriu de calitate și de originalitate ale conceptului și de contribuție la exprimarea diversității culturale și a creației europene în domeniul jocurilor video”. Acest criteriu poate, la rândul său, să facă obiectul unei interpretări largi, care ar permite să se considere eligibile, în special, unele jocuri sportive și/sau de simulare, al căror caracter cultural nu este foarte clar. |
| --- | --- |

(31)

Jocurile video sunt, de asemenea, eligibile dacă îndeplinesc „un criteriu de calitate și de originalitate ale conceptului și de contribuție la exprimarea diversității culturale și a creației europene în domeniul jocurilor video”. Acest criteriu poate, la rândul său, să facă obiectul unei interpretări largi, care ar permite să se considere eligibile, în special, unele jocuri sportive și/sau de simulare, al căror caracter cultural nu este foarte clar.

| (32) | Comisia a cerut, de asemenea, autorităților franceze să clarifice criteriul care urmărește să elimine posibilitatea ca jocurile cu „violență excesivă” să beneficieze de creditul fiscal. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a cerut, de asemenea, autorităților franceze să clarifice criteriul care urmărește să elimine posibilitatea ca jocurile cu „violență excesivă” să beneficieze de creditul fiscal.

| (33) | Pentru a evalua nivelul de selecție pe care îl permite testul de eligibilitate, Comisia a solicitat o simulare bazată pe producția ultimilor ani. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a evalua nivelul de selecție pe care îl permite testul de eligibilitate, Comisia a solicitat o simulare bazată pe producția ultimilor ani.

| (34) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, unele îndoieli dacă măsura este concepută astfel încât să îndeplinească obiectivul cultural stabilit și, în special, dacă măsura are un efect stimulativ îndeajuns de mare, dacă nu există alte instrumente financiare mai eficiente decât măsura în cauză și dacă ea este proporțională. Cu privire la acest ultim aspect, Comisia a indicat că o măsură de ajutor, pentru a fi proporțională, trebuie să se bazeze pe o definiție corectă a costurilor eligibile. Or, „celelalte cheltuieli de funcționare” (în afara cheltuielilor de personal și a cheltuielilor cu amortizarea activelor imobilizate) sunt stabilite în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal. Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la faptul că acest calcul al „celorlalte cheltuieli de funcționare” permite să se determine costurile înregistrate în mod real pentru crearea de jocuri video de către întreprinderile eligibile. |
| --- | --- |

(34)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, unele îndoieli dacă măsura este concepută astfel încât să îndeplinească obiectivul cultural stabilit și, în special, dacă măsura are un efect stimulativ îndeajuns de mare, dacă nu există alte instrumente financiare mai eficiente decât măsura în cauză și dacă ea este proporțională. Cu privire la acest ultim aspect, Comisia a indicat că o măsură de ajutor, pentru a fi proporțională, trebuie să se bazeze pe o definiție corectă a costurilor eligibile. Or, „celelalte cheltuieli de funcționare” (în afara cheltuielilor de personal și a cheltuielilor cu amortizarea activelor imobilizate) sunt stabilite în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal. Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la faptul că acest calcul al „celorlalte cheltuieli de funcționare” permite să se determine costurile înregistrate în mod real pentru crearea de jocuri video de către întreprinderile eligibile.

| (35) | În sfârșit, Comisia a notat că, prin reducerea costurilor de producție ale întreprinderilor din acest sector stabilite în Franța, prezentul credit fiscal poate consolida poziția acestora în raport cu concurenții lor europeni. Prin urmare, Comisia s-a întrebat dacă denaturările concurenței și efectele asupra comerțului sunt îndeajuns de limitate, astfel încât bilanțul global al ajutorului să fie pozitiv. |
| --- | --- |

(35)

În sfârșit, Comisia a notat că, prin reducerea costurilor de producție ale întreprinderilor din acest sector stabilite în Franța, prezentul credit fiscal poate consolida poziția acestora în raport cu concurenții lor europeni. Prin urmare, Comisia s-a întrebat dacă denaturările concurenței și efectele asupra comerțului sunt îndeajuns de limitate, astfel încât bilanțul global al ajutorului să fie pozitiv.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (36) | Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) și EGDF (7) subliniază faptul că jocurile video sunt, după părerea lor, produse culturale. Acestea adaugă și că jocul în general este una dintre cele mai vechi tradiții culturale ale umanității, precum și interacțiunile sale cu celelalte domenii culturale: filmul, muzica și artele plastice. Aceste asociații prezintă jocurile video ca pe niște produse audiovizuale care pot acționa asupra imaginației, a modului de a gândi, a limbajului și a referințelor culturale ale jucătorilor, în special pentru grupa de vârstă 15-25 ani. Potrivit acestora, jocurile video reflectă mediul cultural în care sunt create, prin utilizarea limbii și a umorului, a muzicii, a mediului (în special arhitectură și peisaje), a personajelor (haine, origine), prin scenariu, temele sau poveștile abordate sau prin jucabilitate. De exemplu, GAME subliniază că jocurile video germane își au adesea acțiunea în Germania sau în Europa și se bazează pe povești tipic locale (de exemplu, Siedler, care este un joc de strategie a cărui acțiune se desfășoară în jurul anului 1500). Producțiile americane, pe de altă parte, își au adesea acțiunea în Statele Unite și adoptă o estetică hollywoodiană. Jocurile japoneze se bazează adesea pe miturile naționale și pe stilul benzilor desenate nipone. |
| --- | --- |

(36)

Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) și EGDF (7) subliniază faptul că jocurile video sunt, după părerea lor, produse culturale. Acestea adaugă și că jocul în general este una dintre cele mai vechi tradiții culturale ale umanității, precum și interacțiunile sale cu celelalte domenii culturale: filmul, muzica și artele plastice. Aceste asociații prezintă jocurile video ca pe niște produse audiovizuale care pot acționa asupra imaginației, a modului de a gândi, a limbajului și a referințelor culturale ale jucătorilor, în special pentru grupa de vârstă 15-25 ani. Potrivit acestora, jocurile video reflectă mediul cultural în care sunt create, prin utilizarea limbii și a umorului, a muzicii, a mediului (în special arhitectură și peisaje), a personajelor (haine, origine), prin scenariu, temele sau poveștile abordate sau prin jucabilitate. De exemplu, GAME subliniază că jocurile video germane își au adesea acțiunea în Germania sau în Europa și se bazează pe povești tipic locale (de exemplu, Siedler, care este un joc de strategie a cărui acțiune se desfășoară în jurul anului 1500). Producțiile americane, pe de altă parte, își au adesea acțiunea în Statele Unite și adoptă o estetică hollywoodiană. Jocurile japoneze se bazează adesea pe miturile naționale și pe stilul benzilor desenate nipone.

| (37) | Aceiași terți sunt de părere că impactul măsurii asupra comerțului și a concurenței va fi limitat și că aceasta nu prezintă un real risc pentru industriile lor naționale, în special germane și britanice. EGDF subliniază, în special, că măsura, astfel cum este ea notificată, permițând să se finanțeze la nivelul a 20 % între 15 și 30 de proiecte în doi ani nu va crea decât o denaturare limitată în măsura în care 1 500 de jocuri video sunt scoase pe piață anual în fiecare stat membru. În plus, TIGA notează că principalele denaturări ale concurenței provin din țările terțe, în special din Canada, acolo unde autoritățile duc o politică mult mai activă de susținere a industriei lor de jocuri video. Anumiți terți subliniază, de asemenea, că această măsură ar putea avea ca efect stimularea producției de jocuri video în întreaga Comunitate Europeană. GAME împărtășește acest punct de vedere, cu o condiție: costurile de subcontractare să poată fi luate în calcul în cadrul costurilor eligibile; în caz contrar, întreprinderile beneficiare ar fi stimulate mai degrabă să își internalizeze costurile decât să recurgă la subcontractare. |
| --- | --- |

(37)

Aceiași terți sunt de părere că impactul măsurii asupra comerțului și a concurenței va fi limitat și că aceasta nu prezintă un real risc pentru industriile lor naționale, în special germane și britanice. EGDF subliniază, în special, că măsura, astfel cum este ea notificată, permițând să se finanțeze la nivelul a 20 % între 15 și 30 de proiecte în doi ani nu va crea decât o denaturare limitată în măsura în care 1 500 de jocuri video sunt scoase pe piață anual în fiecare stat membru. În plus, TIGA notează că principalele denaturări ale concurenței provin din țările terțe, în special din Canada, acolo unde autoritățile duc o politică mult mai activă de susținere a industriei lor de jocuri video. Anumiți terți subliniază, de asemenea, că această măsură ar putea avea ca efect stimularea producției de jocuri video în întreaga Comunitate Europeană. GAME împărtășește acest punct de vedere, cu o condiție: costurile de subcontractare să poată fi luate în calcul în cadrul costurilor eligibile; în caz contrar, întreprinderile beneficiare ar fi stimulate mai degrabă să își internalizeze costurile decât să recurgă la subcontractare.

| (38) | ISFE (8), care reprezintă editorii de jocuri video (în special Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi), consideră, din contră, că jocurile video nu ar putea fi considerate produse culturale, ci doar produse interactive de divertisment. În timp ce spectatorul unui film contemplă opera în liniște, activitatea principală a unui jucător este aceea de participare personalizată și interactivă la joc, în care evenimentele povestite de joc nu au o reală importanță. Spre deosebire de filme, jocurile video nu urmăresc să vehiculeze idei sau mesaje culturale. Valoarea lor principală constă, din contra, în jucabilitate și în interacțiunea cu jucătorul sau jucătorii. ISFE subliniază că jocurile video trebuie să fie considerate programe de calculator și nu produse audiovizuale. ISFE contestă, de asemenea, faptul că cheltuielile artistice pretinse pot să reprezinte peste 50 % din cheltuielile de concepere a unui joc video. Potrivit ISFE, din contră, cheltuielile de software, care sunt legate în mod clar de jucabilitate, sunt majoritare și reprezintă până la 70 % din costurile de producție. ISFE consideră că acest credit fiscal ar ilustra o necunoaștere a naturii reale a jocurilor video de către autoritățile franceze. |
| --- | --- |

(38)

ISFE (8), care reprezintă editorii de jocuri video (în special Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi), consideră, din contră, că jocurile video nu ar putea fi considerate produse culturale, ci doar produse interactive de divertisment. În timp ce spectatorul unui film contemplă opera în liniște, activitatea principală a unui jucător este aceea de participare personalizată și interactivă la joc, în care evenimentele povestite de joc nu au o reală importanță. Spre deosebire de filme, jocurile video nu urmăresc să vehiculeze idei sau mesaje culturale. Valoarea lor principală constă, din contra, în jucabilitate și în interacțiunea cu jucătorul sau jucătorii. ISFE subliniază că jocurile video trebuie să fie considerate programe de calculator și nu produse audiovizuale. ISFE contestă, de asemenea, faptul că cheltuielile artistice pretinse pot să reprezinte peste 50 % din cheltuielile de concepere a unui joc video. Potrivit ISFE, din contră, cheltuielile de software, care sunt legate în mod clar de jucabilitate, sunt majoritare și reprezintă până la 70 % din costurile de producție. ISFE consideră că acest credit fiscal ar ilustra o necunoaștere a naturii reale a jocurilor video de către autoritățile franceze.

| (39) | ISFE nu exclude nici faptul că măsura ar putea avea efecte negative asupra concurenței, prin reducerea costurilor de producție suportate de un grup de producători de jocuri video din Franța și prin încurajarea deplasării investițiilor din alte state membre către Franța. În plus, ISFE este de părere că acest credit fiscal va încuraja producția de jocuri video care nu corespund cererilor de pe piață și evocă un risc de subvenții încrucișate care le va permite producătorilor să utilizeze ajutorul obținut pentru jocurile lor „culturale” în scopul finanțării producției de jocuri pur comerciale. ISFE aprobă, totuși, principiul unui sprijin acordat jocurilor video în Franța, însă subliniază că încadrarea comunitară a ajutoarelor ca ajutoare de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovație ar fi reprezentat o bază juridică mai potrivită pentru un astfel de sprijin (9). |
| --- | --- |

(39)

ISFE nu exclude nici faptul că măsura ar putea avea efecte negative asupra concurenței, prin reducerea costurilor de producție suportate de un grup de producători de jocuri video din Franța și prin încurajarea deplasării investițiilor din alte state membre către Franța. În plus, ISFE este de părere că acest credit fiscal va încuraja producția de jocuri video care nu corespund cererilor de pe piață și evocă un risc de subvenții încrucișate care le va permite producătorilor să utilizeze ajutorul obținut pentru jocurile lor „culturale” în scopul finanțării producției de jocuri pur comerciale. ISFE aprobă, totuși, principiul unui sprijin acordat jocurilor video în Franța, însă subliniază că încadrarea comunitară a ajutoarelor ca ajutoare de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovație ar fi reprezentat o bază juridică mai potrivită pentru un astfel de sprijin (9).

| (40) | Comentariile ADESE (10) sunt similare. ADESE consideră că jocurile video trebuie să fie considerate, în principal, programe de calculator, nu produse audiovizuale; în plus, potrivit ADESE, costurile de producție ale unui joc video sunt, în principal, de ordin tehnologic, nu artistic și, în acest sens, ajutoarele pentru cercetare și dezvoltare ar fi mai potrivite. În plus, ADESE notează că măsura ar putea avea un efect negativ asupra concurenței și asupra comerțului între statele membre și, în special, asupra industriei spaniole. În sfârșit, ADESE subliniază riscul unei evaluări subiective din partea comitetului de experți responsabil de aplicarea criteriilor de selecție, care ar putea reprezenta o sursă de discriminare. |
| --- | --- |

(40)

Comentariile ADESE (10) sunt similare. ADESE consideră că jocurile video trebuie să fie considerate, în principal, programe de calculator, nu produse audiovizuale; în plus, potrivit ADESE, costurile de producție ale unui joc video sunt, în principal, de ordin tehnologic, nu artistic și, în acest sens, ajutoarele pentru cercetare și dezvoltare ar fi mai potrivite. În plus, ADESE notează că măsura ar putea avea un efect negativ asupra concurenței și asupra comerțului între statele membre și, în special, asupra industriei spaniole. În sfârșit, ADESE subliniază riscul unei evaluări subiective din partea comitetului de experți responsabil de aplicarea criteriilor de selecție, care ar putea reprezenta o sursă de discriminare.

5.   PRECIZĂRILE ȘI MODIFICĂRILE ADUSE DE AUTORITĂȚILE FRANCEZE CA URMARE A DESCHIDERII PROCEDURII

| (41) | Ca urmare a deschiderii procedurii și a contactelor cu Comisia, autoritățile franceze au oferit un anumit număr de precizări și de modificări cu privire la proiectul de credit fiscal. |
| --- | --- |

(41)

Ca urmare a deschiderii procedurii și a contactelor cu Comisia, autoritățile franceze au oferit un anumit număr de precizări și de modificări cu privire la proiectul de credit fiscal.

| (42) | Acestea au confirmat faptul că entitățile stabile franceze de întreprinderi europene ar putea să beneficieze, de asemenea, de creditul fiscal indiferent de forma lor juridică. |
| --- | --- |

(42)

Acestea au confirmat faptul că entitățile stabile franceze de întreprinderi europene ar putea să beneficieze, de asemenea, de creditul fiscal indiferent de forma lor juridică.

| (43) | În ceea ce privește criteriul de excludere de la a beneficia de creditul fiscal a jocurilor cu „violență excesivă”, autoritățile franceze au explicat, de asemenea, că analiza comisiei de experți responsabile de stabilirea jocurilor eligibile se va baza exclusiv pe sistemul de clasificare paneuropean existent: sistemul PEGI (11), care precizează în detaliu situațiile de violență și, în special, de violență excesivă (jocurile video clasate „18+”). Toate jocurile clasate „18+” pe baza sistemului PEGI vor fi excluse de la a beneficia de creditul fiscal. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește criteriul de excludere de la a beneficia de creditul fiscal a jocurilor cu „violență excesivă”, autoritățile franceze au explicat, de asemenea, că analiza comisiei de experți responsabile de stabilirea jocurilor eligibile se va baza exclusiv pe sistemul de clasificare paneuropean existent: sistemul PEGI (11), care precizează în detaliu situațiile de violență și, în special, de violență excesivă (jocurile video clasate „18+”). Toate jocurile clasate „18+” pe baza sistemului PEGI vor fi excluse de la a beneficia de creditul fiscal.

| (44) | Pe de altă parte, autoritățile franceze au modificat în profunzime testul de selecție. Dacă, pentru a beneficia de creditul fiscal, un joc trebuie să aibă în continuare un cost de dezvoltare mai mare de 150 000 de euro și să nu cuprindă secvențe cu caracter pornografic sau cu violență excesivă, au fost aduse o serie de modificări importante: |
| --- | --- |

(44)

Pe de altă parte, autoritățile franceze au modificat în profunzime testul de selecție. Dacă, pentru a beneficia de creditul fiscal, un joc trebuie să aibă în continuare un cost de dezvoltare mai mare de 150 000 de euro și să nu cuprindă secvențe cu caracter pornografic sau cu violență excesivă, au fost aduse o serie de modificări importante:

| (45) | Jocul video trebuie să fie realizat de acum înainte în principal cu concursul unor autori și unor colaboratori de creație europeni. |
| --- | --- |

(45)

Jocul video trebuie să fie realizat de acum înainte în principal cu concursul unor autori și unor colaboratori de creație europeni.

| (46) | Jocul trebuie să obțină de acum înainte un minimum de 14 puncte (din 22), conform criteriilor expuse în tabelul următor:






  Criteriu | Numărul de puncte |
| --- | --- | --- |
| 1. | Patrimoniu |

(46)

Jocul trebuie să obțină de acum înainte un minimum de 14 puncte (din 22), conform criteriilor expuse în tabelul următor:

Criteriu

Numărul de puncte

1.

Patrimoniu

Max. 4 puncte

Jocul este o adaptare a unei opere cunoscute din patrimoniul istoric, artistic și științific european

SAU

4 puncte

Jocul este inspirat dintr-un film, dintr-o operă audiovizuală, dintr-o operă literară sau artistică sau dintr-o bandă desenată europeană.

2 puncte

| 2. | Creație originală |
| --- | --- |

2.

Creație originală

Max. 2 puncte

Jocul este o creație originală (originalitatea scenariului/creativitatea universului grafic și sonor).

De la 0 la 2 puncte

| 3. | Conținut cultural |
| --- | --- |

3.

Conținut cultural

Max. 8 puncte

Jocul are la bază o narațiune.

3 puncte

Cheltuielile artistice (12) reprezintă peste 50 % din bugetul de producție.

2 puncte

Versiunea originală a bibliei jocului este scrisă în limba franceză.

1 punct

Jocul este editat în versiunile sale originale în cel puțin trei limbi oficiale în vigoare în cadrul Uniunii Europene.

1 punct

Jocul pune în discuție probleme politice, sociale sau culturale pertinente pentru cetățenii europeni și/sau reflectă valori specifice societăților europene.

1 punct

| 4. | Localizarea europeană a cheltuielilor și naționalitatea colaboratorilor de creație |
| --- | --- |

4.

Localizarea europeană a cheltuielilor și naționalitatea colaboratorilor de creație

Max. 5 puncte

Cel puțin 80 % din cheltuielile de creație sunt realizate pe teritoriul Uniunii Europene.

1 punct

Jocul implică o serie de colaboratori de creație europeni.

De la 0 la 4 puncte

| 5. | Inovația editorială și tehnologică |
| --- | --- |

5.

Inovația editorială și tehnologică

Max. 3 puncte

Jocul prezintă între una și trei inovații din cele șase domenii care urmează: interfață home/machine, conținutul generat de utilizatori, inteligență artificială, redare, interactivitate și funcționalități multiplayer, structură narativă.

De la 0 la 3 puncte

Numărul maxim de puncte disponibile

22 de puncte

| (47) | După cum se solicita în decizia de deschidere a procedurii, autoritățile franceze au efectuat o serie de simulări pe baza jocurilor video produse în Franța în 2005-2006. Astfel, ținând seama de criteriile descrise în decizia de deschidere a procedurii, simularea arată că 49 % dintre jocuri ar fi fost eligibile. Având în vedere noile criterii descrise la considerentul 46, doar 31 % din jocurile video ar fi fost eligibile. |
| --- | --- |

(47)

După cum se solicita în decizia de deschidere a procedurii, autoritățile franceze au efectuat o serie de simulări pe baza jocurilor video produse în Franța în 2005-2006. Astfel, ținând seama de criteriile descrise în decizia de deschidere a procedurii, simularea arată că 49 % dintre jocuri ar fi fost eligibile. Având în vedere noile criterii descrise la considerentul 46, doar 31 % din jocurile video ar fi fost eligibile.

| (48) | În ceea ce privește problema definirii costurilor eligibile, autoritățile franceze au deschis, pe de o parte, creditul fiscal către subcontractare, costurile de sucontractare urmând să poată fi incluse în rândul costurilor eligibile în limita a 1 milion EUR pentru fiecare proiect. Pe de altă parte, autoritățile franceze au acceptat să nu mai stabilească „celelalte cheltuieli de funcționare” (i.e. în afara cheltuielilor de personal și a cheltuielilor cu amortizarea) în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal, și să nu mai țină seama decât de cheltuielile de funcționare imputabile efectiv creării de jocuri video eligibile. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește problema definirii costurilor eligibile, autoritățile franceze au deschis, pe de o parte, creditul fiscal către subcontractare, costurile de sucontractare urmând să poată fi incluse în rândul costurilor eligibile în limita a 1 milion EUR pentru fiecare proiect. Pe de altă parte, autoritățile franceze au acceptat să nu mai stabilească „celelalte cheltuieli de funcționare” (i.e. în afara cheltuielilor de personal și a cheltuielilor cu amortizarea) în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal, și să nu mai țină seama decât de cheltuielile de funcționare imputabile efectiv creării de jocuri video eligibile.

| (49) | În sfârșit, autoritățile franceze s-au angajat să procedeze la o nouă notificare a acestui instrument în termen de maxim 4 ani de la data intrării sale în vigoare. |
| --- | --- |

(49)

În sfârșit, autoritățile franceze s-au angajat să procedeze la o nouă notificare a acestui instrument în termen de maxim 4 ani de la data intrării sale în vigoare.

6.   EVALUAREA MĂSURILOR

6.1.   Calificarea ca ajutor de stat

| (50) | Articolul 87 alineatul (1) din tratat prevede: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat anterior, sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de state sau din resurse de stat, sub orice formă, care denaturează sau care amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție”. |
| --- | --- |

(50)

Articolul 87 alineatul (1) din tratat prevede: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratatul menționat anterior, sunt incompatibile cu piața comună, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de state sau din resurse de stat, sub orice formă, care denaturează sau care amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție”.

| (51) | Măsura care face obiectul prezentei decizii constă în acordarea unui credit fiscal care vine să deducă impozitul pe profit datorat în mod normal de beneficiari. Caracterul de resursă de stat al acestei măsuri este dincolo de orice dubiu. |
| --- | --- |

(51)

Măsura care face obiectul prezentei decizii constă în acordarea unui credit fiscal care vine să deducă impozitul pe profit datorat în mod normal de beneficiari. Caracterul de resursă de stat al acestei măsuri este dincolo de orice dubiu.

| (52) | Această măsură urmărește reducerea costurilor de producție suportate de întreprinderile beneficiare și constituie în mod evident un avantaj care este, pe de altă parte, selectiv în măsura în care numai sectorul producției de jocuri video poate să beneficieze de aceasta. Măsura constituie, deci, un avantaj selectiv care poate duce la o denaturare a concurenței în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(52)

Această măsură urmărește reducerea costurilor de producție suportate de întreprinderile beneficiare și constituie în mod evident un avantaj care este, pe de altă parte, selectiv în măsura în care numai sectorul producției de jocuri video poate să beneficieze de aceasta. Măsura constituie, deci, un avantaj selectiv care poate duce la o denaturare a concurenței în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (53) | Pe de altă parte, potrivit informațiilor privind cotele de piață oferite de autoritățile franceze și care nu le sunt disponibile decât editorilor de jocuri video, cei trei mari editori francezi de jocuri video, și anume Ubisoft, Atari și VUGames dețineau 6,4 %, 3,5 % și, respectiv, 4,4 % din piața de editare de jocuri video în 2005 constituită din Regatul Unit, Germania, Franța, Spania și Italia. Studiourile situate în Franța, cărora le este destinată măsura, nu reprezintă decât o proporție limitată din cifra de afaceri a acestor editori (25 % pentru Ubisoft, 10 % pentru Atari și 2 % pentru VUGames). Acestea nu reprezintă nicidecum o proporție neglijabilă din cota de piață a acestor editori în cele cinci state membre menționate anterior. Este evident faptul că măsura are un impact asupra comerțului intracomunitar. |
| --- | --- |

(53)

Pe de altă parte, potrivit informațiilor privind cotele de piață oferite de autoritățile franceze și care nu le sunt disponibile decât editorilor de jocuri video, cei trei mari editori francezi de jocuri video, și anume Ubisoft, Atari și VUGames dețineau 6,4 %, 3,5 % și, respectiv, 4,4 % din piața de editare de jocuri video în 2005 constituită din Regatul Unit, Germania, Franța, Spania și Italia. Studiourile situate în Franța, cărora le este destinată măsura, nu reprezintă decât o proporție limitată din cifra de afaceri a acestor editori (25 % pentru Ubisoft, 10 % pentru Atari și 2 % pentru VUGames). Acestea nu reprezintă nicidecum o proporție neglijabilă din cota de piață a acestor editori în cele cinci state membre menționate anterior. Este evident faptul că măsura are un impact asupra comerțului intracomunitar.

| (54) | Având în vedere considerațiile anterioare, este necesar să tragem concluzia că măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul tratatului. |
| --- | --- |

(54)

Având în vedere considerațiile anterioare, este necesar să tragem concluzia că măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul tratatului.

6.2.   Legalitatea ajutoarelor

| (55) | La 31 ianuarie 2007, cu ocazia dezbaterii pe tema proiectului de lege privind modernizarea difuzării televizate și televiziunea viitorului, parlamentul francez a adoptat proiectul de articol de instituire a creditului fiscal, care îi fusese notificat Comisiei și în baza căruia aceasta din urmă deschisese procedura de examinare. Acest text de lege a fost publicat în Jurnalul Oficial la 7 martie 2007. Cu toate acestea, autoritățile franceze au confirmat faptul că decretele de aplicare nu vor fi adoptate înainte de decizia finală a Comisiei. |
| --- | --- |

(55)

La 31 ianuarie 2007, cu ocazia dezbaterii pe tema proiectului de lege privind modernizarea difuzării televizate și televiziunea viitorului, parlamentul francez a adoptat proiectul de articol de instituire a creditului fiscal, care îi fusese notificat Comisiei și în baza căruia aceasta din urmă deschisese procedura de examinare. Acest text de lege a fost publicat în Jurnalul Oficial la 7 martie 2007. Cu toate acestea, autoritățile franceze au confirmat faptul că decretele de aplicare nu vor fi adoptate înainte de decizia finală a Comisiei.

| (56) | Comisia poate, deci, să concluzioneze că măsura de ajutor nu a fost pusă în aplicare și că autoritățile franceze și-au respectat, prin urmare, obligațiile în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(56)

Comisia poate, deci, să concluzioneze că măsura de ajutor nu a fost pusă în aplicare și că autoritățile franceze și-au respectat, prin urmare, obligațiile în temeiul articolului 88 alineatul (3) din tratat.

| (57) | Pe de altă parte, autoritățile franceze s-au angajat să amendeze textul de lege și proiectele de decret de aplicare pentru a introduce în aceste texte modificările precizate în secțiunea 5. |
| --- | --- |

(57)

Pe de altă parte, autoritățile franceze s-au angajat să amendeze textul de lege și proiectele de decret de aplicare pentru a introduce în aceste texte modificările precizate în secțiunea 5.

6.3.   Compatibilitatea ajutoarelor cu piața comună

| (58) | În primul rând și în aplicarea principiului stabilit de Curte în hotărârea în cazul Matra (13), Comisia trebuie să se asigure că respectivele condiții de acces la creditul fiscal nu conțin clauze contrare dispozițiilor tratatului în alte domenii decât ajutoarele de stat și, în special, că acestea nu implică nicio discriminare în ceea ce privește naționalitatea. |
| --- | --- |

(58)

În primul rând și în aplicarea principiului stabilit de Curte în hotărârea în cazul Matra (13), Comisia trebuie să se asigure că respectivele condiții de acces la creditul fiscal nu conțin clauze contrare dispozițiilor tratatului în alte domenii decât ajutoarele de stat și, în special, că acestea nu implică nicio discriminare în ceea ce privește naționalitatea.

| (59) | În această privință, este necesar să notăm că măsura nu conține nicio restricție legată de naționalitatea personalului încadrat sau de localizarea cheltuielilor eligibile. Autoritățile franceze au inclus cheltuielile de subcontractare în rândul costurilor eligibile, în limita a 1 milion de euro, și au confirmat faptul că aceste cheltuieli sunt eligibile, indiferent dacă întreprinderea subcontractantă este stabilită în Franța sau în alt stat membru. |
| --- | --- |

(59)

În această privință, este necesar să notăm că măsura nu conține nicio restricție legată de naționalitatea personalului încadrat sau de localizarea cheltuielilor eligibile. Autoritățile franceze au inclus cheltuielile de subcontractare în rândul costurilor eligibile, în limita a 1 milion de euro, și au confirmat faptul că aceste cheltuieli sunt eligibile, indiferent dacă întreprinderea subcontractantă este stabilită în Franța sau în alt stat membru.

| (60) | Măsura le este deschisă producătorilor de jocuri video stabiliți în Franța, inclusiv entităților stabile franceze de întreprinderi europene, după cum acest lucru a fost confirmat de autoritățile franceze în comentariile formulate ca urmare a deciziei de deschidere. Comisia consideră că limitarea accesului la creditul fiscal la întreprinderile astfel definite este, dacă se ține seama de legislația franceză în domeniul impozitării, inerentă condiției plății taxelor în Franța, în ceea ce privește impozitul pe profit și, deci, justificată de natura fiscală a măsurii de ajutor. |
| --- | --- |

(60)

Măsura le este deschisă producătorilor de jocuri video stabiliți în Franța, inclusiv entităților stabile franceze de întreprinderi europene, după cum acest lucru a fost confirmat de autoritățile franceze în comentariile formulate ca urmare a deciziei de deschidere. Comisia consideră că limitarea accesului la creditul fiscal la întreprinderile astfel definite este, dacă se ține seama de legislația franceză în domeniul impozitării, inerentă condiției plății taxelor în Franța, în ceea ce privește impozitul pe profit și, deci, justificată de natura fiscală a măsurii de ajutor.

| (61) | Prin urmare, Comisia poate să concluzioneze că măsura de ajutor nu aduce în niciun fel atingere dispozițiilor tratatului în alte domenii decât cel al ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(61)

Prin urmare, Comisia poate să concluzioneze că măsura de ajutor nu aduce în niciun fel atingere dispozițiilor tratatului în alte domenii decât cel al ajutoarelor de stat.

| (62) | În al doilea rând, în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu normele comunitare în domeniul ajutoarelor de stat, Comisia notează faptul că autoritățile franceze au notificat măsura în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. După cum Comisia a arătat în decizia sa de deschidere a procedurii, este necesar să se analizeze compatibilitatea acestei măsuri în temeiul articolului menționat anterior, ținând seama de următoarele întrebări:






  1. | Măsura urmărește un obiectiv real de promovare a culturii? |
| --- | --- | --- |

(62)

În al doilea rând, în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu normele comunitare în domeniul ajutoarelor de stat, Comisia notează faptul că autoritățile franceze au notificat măsura în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. După cum Comisia a arătat în decizia sa de deschidere a procedurii, este necesar să se analizeze compatibilitatea acestei măsuri în temeiul articolului menționat anterior, ținând seama de următoarele întrebări:

1.

Măsura urmărește un obiectiv real de promovare a culturii?

| 2. | Este măsura concepută astfel încât să își atingă obiectivul cultural? Mai exact:






  (a) | Este măsura un instrument adecvat sau există alte instrumente mai adecvate? |
| --- | --- | --- |

2.

Este măsura concepută astfel încât să își atingă obiectivul cultural? Mai exact:

(a)

Este măsura un instrument adecvat sau există alte instrumente mai adecvate?

| (b) | Măsura are un efect stimulativ îndeajuns de mare? |
| --- | --- |

(b)

Măsura are un efect stimulativ îndeajuns de mare?

| (c) | Este măsura proporțională? Același rezultat ar putea fi obținut cu un ajutor mai mic? |
| --- | --- |

(c)

Este măsura proporțională? Același rezultat ar putea fi obținut cu un ajutor mai mic?

| 3. | Sunt limitate denaturările concurenței și efectele asupra comerțului, astfel încât bilanțul global al ajutorului să fie pozitiv? |
| --- | --- |

3.

Sunt limitate denaturările concurenței și efectele asupra comerțului, astfel încât bilanțul global al ajutorului să fie pozitiv?

| (63) | În ceea ce privește întrebarea generală de a ști dacă jocurile video pot fi considerate produse culturale, Comisia notează faptul că UNESCO recunoaște caracterul de industrie culturală al industriei de jocuri video, precum și rolul său în diversitatea culturală (14). UNESCO ia notă, de asemenea, de argumentele prezentate de anumiți terți și de autoritățile franceze, în special cele potrivit cărora jocurile video pot să transpună imagini, valori, teme care reflectă mediul cultural în care sunt create și pot să acționeze asupra modului de a gândi și asupra referințelor culturale ale utilizatorilor, în special asupra categoriilor de vârstă tinere. Comisia notează, de asemenea, în acest context, că UNESCO a adoptat o convenție privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (15). În plus, Comisia ia notă de răspândirea din ce în ce mai mare a jocurilor video în rândul diferitelor categorii de vârstă și socio-profesionale, precum și în rândul bărbaților și al femeilor. |
| --- | --- |

(63)

În ceea ce privește întrebarea generală de a ști dacă jocurile video pot fi considerate produse culturale, Comisia notează faptul că UNESCO recunoaște caracterul de industrie culturală al industriei de jocuri video, precum și rolul său în diversitatea culturală (14). UNESCO ia notă, de asemenea, de argumentele prezentate de anumiți terți și de autoritățile franceze, în special cele potrivit cărora jocurile video pot să transpună imagini, valori, teme care reflectă mediul cultural în care sunt create și pot să acționeze asupra modului de a gândi și asupra referințelor culturale ale utilizatorilor, în special asupra categoriilor de vârstă tinere. Comisia notează, de asemenea, în acest context, că UNESCO a adoptat o convenție privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (15). În plus, Comisia ia notă de răspândirea din ce în ce mai mare a jocurilor video în rândul diferitelor categorii de vârstă și socio-profesionale, precum și în rândul bărbaților și al femeilor.

| (64) | Se pare că obiectul principal al jocurilor video este acela de o oferi un divertisment interactiv, după cum subliniază ISFE. Acest lucru nu împiedică, totuși, faptul că anumite jocuri video pot să aibă și o dimensiune culturală, precum în cazul anumitor forme teatrale în care interacțiunea cu publicul este, de asemenea, prezentă. În plus, faptul că jocurile video pot fi considerate mai degrabă programe de calculator decât produse audiovizuale nu afectează cu nimic faptul că o parte dintre ele pot fi considerate, de asemenea, produse culturale în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. În consecință, este necesar să tragem concluzia că anumite jocuri video pot să constituie produse culturale (16). Acest aspect a fost, de altfel, recunoscut în mod explicit în decizia de deschidere (17). |
| --- | --- |

(64)

Se pare că obiectul principal al jocurilor video este acela de o oferi un divertisment interactiv, după cum subliniază ISFE. Acest lucru nu împiedică, totuși, faptul că anumite jocuri video pot să aibă și o dimensiune culturală, precum în cazul anumitor forme teatrale în care interacțiunea cu publicul este, de asemenea, prezentă. În plus, faptul că jocurile video pot fi considerate mai degrabă programe de calculator decât produse audiovizuale nu afectează cu nimic faptul că o parte dintre ele pot fi considerate, de asemenea, produse culturale în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. În consecință, este necesar să tragem concluzia că anumite jocuri video pot să constituie produse culturale (16). Acest aspect a fost, de altfel, recunoscut în mod explicit în decizia de deschidere (17).

| (65) | Comisia notează, de asemenea, că derogarea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (d) trebuie, ca orice derogare de la norma generală enunțată la articolul 87 alineatul (1), să fie interpretată în mod restrictiv. Astfel, în sectoarele producției de opere cinematografice și audiovizuale, Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind anumite aspecte juridice legate de operele cinematografice și de alte opere din sfera audiovizualului stabilește că, pentru ca această derogare să fie aplicabilă, „fiecare stat membru trebuie să se asigure că obiectul producției vizate de ajutor este unul cultural, potrivit unor criterii naționale verificabile (în conformitate cu principiul subsidiarității)” (18). |
| --- | --- |

(65)

Comisia notează, de asemenea, că derogarea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (d) trebuie, ca orice derogare de la norma generală enunțată la articolul 87 alineatul (1), să fie interpretată în mod restrictiv. Astfel, în sectoarele producției de opere cinematografice și audiovizuale, Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind anumite aspecte juridice legate de operele cinematografice și de alte opere din sfera audiovizualului stabilește că, pentru ca această derogare să fie aplicabilă, „fiecare stat membru trebuie să se asigure că obiectul producției vizate de ajutor este unul cultural, potrivit unor criterii naționale verificabile (în conformitate cu principiul subsidiarității)” (18).

| (66) | Acest principiu trebuie să se aplice prezentului caz și, în consecință, este necesar să se examineze dacă autoritățile franceze au elaborat criterii naționale verificabile care să garanteze faptul că jocurile video eligibile pentru creditul fiscal au un conținut cultural. Exact din motivul că avea îndoieli cu privire la criteriile utilizate inițial de către autoritățile franceze, Comisia a deschis procedura de examinare privind acest credit fiscal. |
| --- | --- |

(66)

Acest principiu trebuie să se aplice prezentului caz și, în consecință, este necesar să se examineze dacă autoritățile franceze au elaborat criterii naționale verificabile care să garanteze faptul că jocurile video eligibile pentru creditul fiscal au un conținut cultural. Exact din motivul că avea îndoieli cu privire la criteriile utilizate inițial de către autoritățile franceze, Comisia a deschis procedura de examinare privind acest credit fiscal.

| (67) | În consecință, este necesar să analizăm noul test de selecție pentru a verifica dacă acesta este conform cu principiul enunțat la considerentul 65. |
| --- | --- |

(67)

În consecință, este necesar să analizăm noul test de selecție pentru a verifica dacă acesta este conform cu principiul enunțat la considerentul 65.

| (68) | Pentru a fi eligibil, un joc video trebuie să obțină cel puțin 14 puncte din 22. În conformitate cu raționamentul aplicat de Comisie în decizia sa din 22 noiembrie 2006 privind ajutorul de stat N 461/05 (denumită în continuare decizia „UK Film Tax Incentive”) (19), este necesar să identificăm în rândul diferitelor criterii care constituie testul de selecție pe acelea care pot fi considerate pertinente pentru a evalua conținutul cultural al jocurilor video și să ne asigurăm că numărul de puncte acordat acestor criterii este îndeajuns de mare pentru a garanta că jocurile video eligibile au un conținut care poate fi considerat cultural în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a fi eligibil, un joc video trebuie să obțină cel puțin 14 puncte din 22. În conformitate cu raționamentul aplicat de Comisie în decizia sa din 22 noiembrie 2006 privind ajutorul de stat N 461/05 (denumită în continuare decizia „UK Film Tax Incentive”) (19), este necesar să identificăm în rândul diferitelor criterii care constituie testul de selecție pe acelea care pot fi considerate pertinente pentru a evalua conținutul cultural al jocurilor video și să ne asigurăm că numărul de puncte acordat acestor criterii este îndeajuns de mare pentru a garanta că jocurile video eligibile au un conținut care poate fi considerat cultural în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat.

| (69) | Prima parte a testului conține două criterii referitoare la patrimoniu și poate fi considerată ca având un conținut cultural. Acesta este, în mod evident, cazul criteriului pe baza căruia sunt acordate 4 puncte dacă jocul este o adaptare a unei opere celebre din patrimoniul istoric, artistic și științific european. Criteriul care atribuie 2 puncte în cazul în care jocul este inspirat dintr-un film, dintr-o operă audiovizuală, literară sau artistică sau dintr-o bandă desenată europeană are un conținut cultural mai puțin puternic, deoarece depinde de nivelul cultural al operei care inspiră jocul video. Acest lucru este, totuși, reflectat de nivelul mai mic de puncte disponibile pentru acest criteriu, care este, prin urmare, proporțional și, în consecință, poate fi păstrat. |
| --- | --- |

(69)

Prima parte a testului conține două criterii referitoare la patrimoniu și poate fi considerată ca având un conținut cultural. Acesta este, în mod evident, cazul criteriului pe baza căruia sunt acordate 4 puncte dacă jocul este o adaptare a unei opere celebre din patrimoniul istoric, artistic și științific european. Criteriul care atribuie 2 puncte în cazul în care jocul este inspirat dintr-un film, dintr-o operă audiovizuală, literară sau artistică sau dintr-o bandă desenată europeană are un conținut cultural mai puțin puternic, deoarece depinde de nivelul cultural al operei care inspiră jocul video. Acest lucru este, totuși, reflectat de nivelul mai mic de puncte disponibile pentru acest criteriu, care este, prin urmare, proporțional și, în consecință, poate fi păstrat.

| (70) | Cea de a doua parte a testului permite atribuirea a maxim 2 puncte în funcție de caracterul original al jocului. Sunt luate în considerare originalitatea scenariului și creativitatea universului grafic și sonor. Creativitatea pare să fie considerată, în general, în sfera audiovizualului un element important al produselor cu conținut cultural. Creativitatea reprezintă, de asemenea, un element esențial în definirea expresiilor culturale în Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (20). În plus, utilizarea criteriului „creație originală” este recomandat de Consiliul superior al proprietății literare și artistice, în scopul de a diferenția o operă multimedia de un program de calculator (21). În sfârșit, simularea efectuată de către autoritățile franceze arată, pe de altă parte, că este vorba de un criteriu extrem de selectiv, din moment ce doar 13 jocuri video din cele 74 produse în Franța în 2005 și 2006 obțin între 1 și 2 puncte. Acesta constituie un indiciu al eficienței acestui criteriu pentru a îndeplini obiectivul cultural urmărit. |
| --- | --- |

(70)

Cea de a doua parte a testului permite atribuirea a maxim 2 puncte în funcție de caracterul original al jocului. Sunt luate în considerare originalitatea scenariului și creativitatea universului grafic și sonor. Creativitatea pare să fie considerată, în general, în sfera audiovizualului un element important al produselor cu conținut cultural. Creativitatea reprezintă, de asemenea, un element esențial în definirea expresiilor culturale în Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (20). În plus, utilizarea criteriului „creație originală” este recomandat de Consiliul superior al proprietății literare și artistice, în scopul de a diferenția o operă multimedia de un program de calculator (21). În sfârșit, simularea efectuată de către autoritățile franceze arată, pe de altă parte, că este vorba de un criteriu extrem de selectiv, din moment ce doar 13 jocuri video din cele 74 produse în Franța în 2005 și 2006 obțin între 1 și 2 puncte. Acesta constituie un indiciu al eficienței acestui criteriu pentru a îndeplini obiectivul cultural urmărit.

| (71) | Cea de a treia parte a testului se intitulează „conținut cultural”. Criteriul care atribuie 3 puncte jocurilor video care au la bază o narațiune poate fi considerat cultural: acesta implică faptul că jocul video se bazează pe un scenariu și pe o poveste, ceea ce exclude jocurile de pură simulare (din domeniul sportului sau al luptelor, de exemplu) al căror caracter cultural ar fi contestabil. Acest lucru permite să se privilegieze jocurile video care se apropie mai mult de filme și al căror conținut cultural pare, în consecință, mai evident. |
| --- | --- |

(71)

Cea de a treia parte a testului se intitulează „conținut cultural”. Criteriul care atribuie 3 puncte jocurilor video care au la bază o narațiune poate fi considerat cultural: acesta implică faptul că jocul video se bazează pe un scenariu și pe o poveste, ceea ce exclude jocurile de pură simulare (din domeniul sportului sau al luptelor, de exemplu) al căror caracter cultural ar fi contestabil. Acest lucru permite să se privilegieze jocurile video care se apropie mai mult de filme și al căror conținut cultural pare, în consecință, mai evident.

| (72) | Criteriul care atribuie 2 puncte jocurilor video al căror buget de producție este consacrat, la nivelul a 50 %, cheltuielilor artistice poate fi, de asemenea, considerat un criteriu cultural pertinent: astfel, acesta scoate în evidență importanța deosebită care este acordată, în producția jocului video, designului, scenariului, dialogului și muzicii, care reprezintă elemente importante pentru a concluziona că un joc video are, în ansamblul său, un conținut cultural. Un astfel de criteriu permite, deci, să se privilegieze acest tip de jocuri în raport cu cele care sunt mai tehnice, precum jocurile din domeniul sportului sau cele de pură simulare, al căror aspect cultural este mai puțin evident. Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale face, de altfel, referire și la dimensiunea artistică în definirea unui conținut cultural (22). |
| --- | --- |

(72)

Criteriul care atribuie 2 puncte jocurilor video al căror buget de producție este consacrat, la nivelul a 50 %, cheltuielilor artistice poate fi, de asemenea, considerat un criteriu cultural pertinent: astfel, acesta scoate în evidență importanța deosebită care este acordată, în producția jocului video, designului, scenariului, dialogului și muzicii, care reprezintă elemente importante pentru a concluziona că un joc video are, în ansamblul său, un conținut cultural. Un astfel de criteriu permite, deci, să se privilegieze acest tip de jocuri în raport cu cele care sunt mai tehnice, precum jocurile din domeniul sportului sau cele de pură simulare, al căror aspect cultural este mai puțin evident. Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale face, de altfel, referire și la dimensiunea artistică în definirea unui conținut cultural (22).

| (73) | ISFE a pus la îndoială faptul că 50 % din cheltuielile de producție pe care le implică un joc pot fi de natură artistică, subliniind că valoarea totală a cheltuielilor de software reprezintă, în general, 70 % din costurile de producție. Acest argument nu readuce în discuție valabilitatea criteriului, ci, din contră, consolidează acest criteriu, în măsura în care ar confirma că acest criteriu permite o selecție mai strictă a jocurilor video. |
| --- | --- |

(73)

ISFE a pus la îndoială faptul că 50 % din cheltuielile de producție pe care le implică un joc pot fi de natură artistică, subliniind că valoarea totală a cheltuielilor de software reprezintă, în general, 70 % din costurile de producție. Acest argument nu readuce în discuție valabilitatea criteriului, ci, din contră, consolidează acest criteriu, în măsura în care ar confirma că acest criteriu permite o selecție mai strictă a jocurilor video.

| (74) | Comisia notează, în orice caz, că diferența dintre cifrele puse la dispoziție de ISFE și afirmația făcută de către autoritățile franceze, potrivit căreia anumite jocuri se pot caracteriza prin cheltuieli artistice care reprezintă peste 50 % din costurile de producție, se poate explica prin diferitele tipuri de cheltuieli luate în calcul. Astfel, cheltuielile eligibile pentru obținerea creditului fiscal corespund exclusiv cheltuielilor de concepere și de creație. Acestea nu țin seama de toate cheltuielile de producție și exclud, de exemplu, cheltuielile de corectare a greșelilor și de testare, ceea ce ar putea avea ca efect creșterea cotei cheltuielilor artistice. |
| --- | --- |

(74)

Comisia notează, în orice caz, că diferența dintre cifrele puse la dispoziție de ISFE și afirmația făcută de către autoritățile franceze, potrivit căreia anumite jocuri se pot caracteriza prin cheltuieli artistice care reprezintă peste 50 % din costurile de producție, se poate explica prin diferitele tipuri de cheltuieli luate în calcul. Astfel, cheltuielile eligibile pentru obținerea creditului fiscal corespund exclusiv cheltuielilor de concepere și de creație. Acestea nu țin seama de toate cheltuielile de producție și exclud, de exemplu, cheltuielile de corectare a greșelilor și de testare, ceea ce ar putea avea ca efect creșterea cotei cheltuielilor artistice.

| (75) | În plus, este necesar să se precizeze că autoritățile franceze au oferit exemple exacte de bugete detaliate de producție a unor jocuri video, care confirmă caracterul majoritar al cheltuielilor artistice în cazul acestor jocuri. Acest aspect este, de altfel, susținut de comentariile anumitor terți, precum APOM, care subliniază că elementele creative ale unui joc video sunt în prezent elemente preponderente și substanțiale ale operelor multimedia, că elementele tehnologice și de programare nu sunt decât instrumente în slujba acestor elemente creative și nu constituie, în medie, decât o parte limitată din prețul de cost. Comisia notează, în sfârșit, că așa-numitele cheltuieli de software pot să varieze în funcție de ciclurile existențiale ale consolelor și că aceste cheltuieli pot fi efectiv mai mari la începutul unui ciclu. |
| --- | --- |

(75)

În plus, este necesar să se precizeze că autoritățile franceze au oferit exemple exacte de bugete detaliate de producție a unor jocuri video, care confirmă caracterul majoritar al cheltuielilor artistice în cazul acestor jocuri. Acest aspect este, de altfel, susținut de comentariile anumitor terți, precum APOM, care subliniază că elementele creative ale unui joc video sunt în prezent elemente preponderente și substanțiale ale operelor multimedia, că elementele tehnologice și de programare nu sunt decât instrumente în slujba acestor elemente creative și nu constituie, în medie, decât o parte limitată din prețul de cost. Comisia notează, în sfârșit, că așa-numitele cheltuieli de software pot să varieze în funcție de ciclurile existențiale ale consolelor și că aceste cheltuieli pot fi efectiv mai mari la începutul unui ciclu.

| (76) | Ca urmare a motivelor expuse mai sus, criteriul bazat pe partea de cheltuieli artistice din buget pare în cazul de față un criteriu pertinent pentru a evalua conținutul cultural al jocurilor video. |
| --- | --- |

(76)

Ca urmare a motivelor expuse mai sus, criteriul bazat pe partea de cheltuieli artistice din buget pare în cazul de față un criteriu pertinent pentru a evalua conținutul cultural al jocurilor video.

| (77) | Criteriul care acordă 1 punct în cazul în care jocul aduce în discuție probleme politice, sociale sau culturale pertinente pentru cetățenii europeni și/sau reflectă valori specifice societăților europene este, de asemenea, pertinent în măsura în care aceste elemente reprezintă expresia unor identități culturale europene. |
| --- | --- |

(77)

Criteriul care acordă 1 punct în cazul în care jocul aduce în discuție probleme politice, sociale sau culturale pertinente pentru cetățenii europeni și/sau reflectă valori specifice societăților europene este, de asemenea, pertinent în măsura în care aceste elemente reprezintă expresia unor identități culturale europene.

| (78) | În ceea ce privește cele două criterii de ordin lingvistic (versiunea originală a bibliei jocului să fie în limba franceză, iar versiunea originală a jocului să fie editată în cel puțin trei limbi ale Uniunii Europene, dintre care una este limba franceză), cărora le sunt atribuite, în total, două puncte, este necesar, înainte de toate, să notăm că aceste criterii sunt aproape întotdeauna îndeplinite de jocurile care figurează în simularea prezentată de către autoritățile franceze și că, din acest motiv, acestea sunt destul de puțin discriminatorii. În al doilea rând, pot fi exprimate anumite rezerve cu privire la pertinența lor reală în evaluarea conținutului cultural al unui joc video. Astfel, fără a contesta în vreun fel importanța culturală fundamentală a limbii, se pare că aceasta joacă un rol mai puțin esențial în caracterul cultural al unui joc video decât, de exemplu, în cazul unui film sau al unei cărți. Într-adevăr, pare posibil să schimbi limba unui joc video fără să afectezi integritatea respectivei opere, ceea ce nu se poate spune în cazul dublajului unui film sau al traducerii unei cărți. |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce privește cele două criterii de ordin lingvistic (versiunea originală a bibliei jocului să fie în limba franceză, iar versiunea originală a jocului să fie editată în cel puțin trei limbi ale Uniunii Europene, dintre care una este limba franceză), cărora le sunt atribuite, în total, două puncte, este necesar, înainte de toate, să notăm că aceste criterii sunt aproape întotdeauna îndeplinite de jocurile care figurează în simularea prezentată de către autoritățile franceze și că, din acest motiv, acestea sunt destul de puțin discriminatorii. În al doilea rând, pot fi exprimate anumite rezerve cu privire la pertinența lor reală în evaluarea conținutului cultural al unui joc video. Astfel, fără a contesta în vreun fel importanța culturală fundamentală a limbii, se pare că aceasta joacă un rol mai puțin esențial în caracterul cultural al unui joc video decât, de exemplu, în cazul unui film sau al unei cărți. Într-adevăr, pare posibil să schimbi limba unui joc video fără să afectezi integritatea respectivei opere, ceea ce nu se poate spune în cazul dublajului unui film sau al traducerii unei cărți.

| (79) | Cea de a patra parte a testului de selecție cuprinde criteriile care sunt legate de localizarea cheltuielilor și de naționalitatea colaboratorilor de creație. Deși contribuția unor creatori europeni poate avea, indirect, un impact asupra caracterului cultural al unui joc video, este la fel de adevărat că aceste criterii de localizare și de naționalitate nu au legătură în mod direct cu conținutul cultural al jocurilor video eligibile, având în vedere caracteristicile proprii sectorului de jocuri video. În decizia sa „UK Film Tax Incentive”, Comisia ajunsese la aceleași concluzii în ceea ce privește criteriile similare utilizate de autoritățile britanice în cadrul unui instrument de credit fiscal. |
| --- | --- |

(79)

Cea de a patra parte a testului de selecție cuprinde criteriile care sunt legate de localizarea cheltuielilor și de naționalitatea colaboratorilor de creație. Deși contribuția unor creatori europeni poate avea, indirect, un impact asupra caracterului cultural al unui joc video, este la fel de adevărat că aceste criterii de localizare și de naționalitate nu au legătură în mod direct cu conținutul cultural al jocurilor video eligibile, având în vedere caracteristicile proprii sectorului de jocuri video. În decizia sa „UK Film Tax Incentive”, Comisia ajunsese la aceleași concluzii în ceea ce privește criteriile similare utilizate de autoritățile britanice în cadrul unui instrument de credit fiscal.

| (80) | Cea de a cincea parte a testului cuprinde criteriile legate de inovația editorială și tehnologică. Acestea fac trimitere mai degrabă la partea de programare a jocurilor video, al cărei caracter non-cultural este subliniat, de altfel, de către ISFE. Acest argument poate fi acceptat, nefiind necesar ca aceste criterii să fie considerate pertinente în evaluarea conținutului cultural al jocurilor video eligibile. |
| --- | --- |

(80)

Cea de a cincea parte a testului cuprinde criteriile legate de inovația editorială și tehnologică. Acestea fac trimitere mai degrabă la partea de programare a jocurilor video, al cărei caracter non-cultural este subliniat, de altfel, de către ISFE. Acest argument poate fi acceptat, nefiind necesar ca aceste criterii să fie considerate pertinente în evaluarea conținutului cultural al jocurilor video eligibile.

| (81) | În concluzie, se pare că 14 puncte dintr-un maxim de 22 (12 puncte, dacă nu se ține seama de criteriile lingvistice) sunt atribuite unor criterii care pot fi considerate în mod rațional că urmăresc să promoveze cultura în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. Acest lucru reprezintă mai mult de jumătate din punctele disponibile. Pe de altă parte, Comisia a analizat situația ipotetică extremă, și anume aceea a unui joc care ar obține maximum de puncte pentru criteriile care pot fi considerate non-pertinente din punct de vedere cultural, precum și pentru criteriile lingvistice. Un astfel de joc ar aduna 10 puncte. Prin urmare, acesta ar trebui să mai obțină încă patru puncte pe baza criteriilor pertinente din punct de vedere cultural pentru a trece de pragul de 14 puncte necesare pentru a fi eligibil. Pe de altă parte, această „situație ipotetică extremă” pare să fie una rară: din cele 74 de jocuri video care figurează în simularea efectuată de autoritățile franceze, doar șapte corespund acestei situații. Șase dintre acestea sunt eligibile, însă toate au obținut peste 4 puncte pe baza criteriilor pertinente din punct de vedere cultural (și 6, dacă se ține seama de criteriile lingvistice). |
| --- | --- |

(81)

În concluzie, se pare că 14 puncte dintr-un maxim de 22 (12 puncte, dacă nu se ține seama de criteriile lingvistice) sunt atribuite unor criterii care pot fi considerate în mod rațional că urmăresc să promoveze cultura în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat. Acest lucru reprezintă mai mult de jumătate din punctele disponibile. Pe de altă parte, Comisia a analizat situația ipotetică extremă, și anume aceea a unui joc care ar obține maximum de puncte pentru criteriile care pot fi considerate non-pertinente din punct de vedere cultural, precum și pentru criteriile lingvistice. Un astfel de joc ar aduna 10 puncte. Prin urmare, acesta ar trebui să mai obțină încă patru puncte pe baza criteriilor pertinente din punct de vedere cultural pentru a trece de pragul de 14 puncte necesare pentru a fi eligibil. Pe de altă parte, această „situație ipotetică extremă” pare să fie una rară: din cele 74 de jocuri video care figurează în simularea efectuată de autoritățile franceze, doar șapte corespund acestei situații. Șase dintre acestea sunt eligibile, însă toate au obținut peste 4 puncte pe baza criteriilor pertinente din punct de vedere cultural (și 6, dacă se ține seama de criteriile lingvistice).

| (82) | În plus, Comisia notează că acest nou test de selecție bazat pe un ansamblu de criterii precise face posibilă reducerea riscului subiectivității în evaluarea jocurilor video de către comitetul de experți. |
| --- | --- |

(82)

În plus, Comisia notează că acest nou test de selecție bazat pe un ansamblu de criterii precise face posibilă reducerea riscului subiectivității în evaluarea jocurilor video de către comitetul de experți.

| (83) | În sfârșit, Comisia subliniază faptul că noul test de selecție propus de autoritățile franceze este mai restrictiv decât testul notificat inițial. Astfel, pe baza criteriilor descrise în decizia de deschidere, simulările puse la dispoziție de către autoritățile franceze arată că 49 % din jocurile video produse în Franța în 2005-2006 ar fi fost eligibile, comparativ cu 31 % din jocuri, în baza testului actual. După cum Comisia subliniase în decizia sa de deschidere, „în cazul în care măsura ar ajunge să susțină producerea unui număr mare de jocuri video, atunci ar putea să pară că ea s-a îndepărtat de obiectivul său declarat de promovare a culturii și că ar putea avea, astfel, un obiectiv industrial” (23). Având în vedere caracteristicile proprii sectorului specific al jocurilor video, faptul că aproximativ 30 % din jocuri sunt selecționate arată că măsura nu are un simplu obiectiv industrial de susținere a unui sector specific. |
| --- | --- |

(83)

În sfârșit, Comisia subliniază faptul că noul test de selecție propus de autoritățile franceze este mai restrictiv decât testul notificat inițial. Astfel, pe baza criteriilor descrise în decizia de deschidere, simulările puse la dispoziție de către autoritățile franceze arată că 49 % din jocurile video produse în Franța în 2005-2006 ar fi fost eligibile, comparativ cu 31 % din jocuri, în baza testului actual. După cum Comisia subliniase în decizia sa de deschidere, „în cazul în care măsura ar ajunge să susțină producerea unui număr mare de jocuri video, atunci ar putea să pară că ea s-a îndepărtat de obiectivul său declarat de promovare a culturii și că ar putea avea, astfel, un obiectiv industrial” (23). Având în vedere caracteristicile proprii sectorului specific al jocurilor video, faptul că aproximativ 30 % din jocuri sunt selecționate arată că măsura nu are un simplu obiectiv industrial de susținere a unui sector specific.

| (84) | Este deci necesar să se concluzioneze că autoritățile franceze au elaborat criterii naționale verificabile, care permit să se garanteze faptul că jocurile video eligibile pentru a beneficia de creditul fiscal au un conținut într-adevăr cultural și că măsura de ajutor îndeplinește un obiectiv real de promovare a culturii. |
| --- | --- |

(84)

Este deci necesar să se concluzioneze că autoritățile franceze au elaborat criterii naționale verificabile, care permit să se garanteze faptul că jocurile video eligibile pentru a beneficia de creditul fiscal au un conținut într-adevăr cultural și că măsura de ajutor îndeplinește un obiectiv real de promovare a culturii.

| (85) | Comisia trebuie să se asigure că măsura este adecvată, că ea are un efect stimulativ îndeajuns de mare și că este proporțională. |
| --- | --- |

(85)

Comisia trebuie să se asigure că măsura este adecvată, că ea are un efect stimulativ îndeajuns de mare și că este proporțională.

| (86) | În ceea ce privește primul punct, autoritățile franceze au explicat că, după părerea lor, creditul fiscal reprezintă instrumentul cel mai adecvat de îndeplinire a obiectivului urmărit. Autoritățile franceze au analizat posibilitatea de a notifica această măsură în temeiul încadrării comunitare a ajutoarelor de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovație, care este, de altfel, sugerată de către ISFE, însă au respins-o ulterior în măsura în care această bază juridică nu permite să se lege intervenția de conținutul cultural al jocurilor video eligibile și asigurarea unei anumite diversități a ofertei de jocuri video. Această încadrare nu ar fi permis nici asigurarea aceluiași nivel de ajutor ca în cazul creditului fiscal. Comisia recunoaște că acest credit fiscal, astfel cum este el conceput, permite direcționarea efectivă a susținerii publice către jocurile cu conținut cultural și, din acest motiv, pare să fie un instrument adecvat pentru a îndeplini obiectivul cultural urmărit. Comisia subliniază, pe de altă parte, faptul că a ajuns deja la concluzia compatibilității în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat a unor măsuri care au forma unui credit fiscal în unele decizii anterioare (24). |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește primul punct, autoritățile franceze au explicat că, după părerea lor, creditul fiscal reprezintă instrumentul cel mai adecvat de îndeplinire a obiectivului urmărit. Autoritățile franceze au analizat posibilitatea de a notifica această măsură în temeiul încadrării comunitare a ajutoarelor de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovație, care este, de altfel, sugerată de către ISFE, însă au respins-o ulterior în măsura în care această bază juridică nu permite să se lege intervenția de conținutul cultural al jocurilor video eligibile și asigurarea unei anumite diversități a ofertei de jocuri video. Această încadrare nu ar fi permis nici asigurarea aceluiași nivel de ajutor ca în cazul creditului fiscal. Comisia recunoaște că acest credit fiscal, astfel cum este el conceput, permite direcționarea efectivă a susținerii publice către jocurile cu conținut cultural și, din acest motiv, pare să fie un instrument adecvat pentru a îndeplini obiectivul cultural urmărit. Comisia subliniază, pe de altă parte, faptul că a ajuns deja la concluzia compatibilității în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat a unor măsuri care au forma unui credit fiscal în unele decizii anterioare (24).

| (87) | Analiza pieței de jocuri video se poate caracteriza printr-o tendință către concentrarea ofertei, care ar avea loc în detrimentul studiourilor de producție independente și, prin urmare, a diversității ofertei (25). Piața de jocuri video este, într-o mare măsură, o piață mondială, în cadrul căreia jocurile pentru console reprezintă două treimi din vânzări. Această piață este în mare parte dominată de producătorii de console pentru jocuri, care le impun producătorilor de jocuri video un sistem de autorizații și de licențe care ajunge să reprezinte până la 20 % din prețul final al jocului. |
| --- | --- |

(87)

Analiza pieței de jocuri video se poate caracteriza printr-o tendință către concentrarea ofertei, care ar avea loc în detrimentul studiourilor de producție independente și, prin urmare, a diversității ofertei (25). Piața de jocuri video este, într-o mare măsură, o piață mondială, în cadrul căreia jocurile pentru console reprezintă două treimi din vânzări. Această piață este în mare parte dominată de producătorii de console pentru jocuri, care le impun producătorilor de jocuri video un sistem de autorizații și de licențe care ajunge să reprezinte până la 20 % din prețul final al jocului.

| (88) | În plus, piața se caracterizează printr-o fragmentare a normelor tehnice și prin lipsa interoperabilității. Cererea este caracterizată de reînnoirea și de distrugerea regulată, în medie, o dată la șase ani, a echipamentelor pentru jocuri video (console și PC) din gospodării. |
| --- | --- |

(88)

În plus, piața se caracterizează printr-o fragmentare a normelor tehnice și prin lipsa interoperabilității. Cererea este caracterizată de reînnoirea și de distrugerea regulată, în medie, o dată la șase ani, a echipamentelor pentru jocuri video (console și PC) din gospodării.

| (89) | În consecință, industria de jocuri video se află în permanență într-o fază de demarare, cu cicluri de producție foarte scurte și cu investiții semnificative. Pe de altă parte, amortizarea costurilor de producție se poate realiza, în principal, pe piața de editare, spre deosebire, de exemplu, de costurile de producție suportate de filme, care pot fi amortizate prin drepturile de retransmisie TV sau prin vânzarea de DVD-uri. |
| --- | --- |

(89)

În consecință, industria de jocuri video se află în permanență într-o fază de demarare, cu cicluri de producție foarte scurte și cu investiții semnificative. Pe de altă parte, amortizarea costurilor de producție se poate realiza, în principal, pe piața de editare, spre deosebire, de exemplu, de costurile de producție suportate de filme, care pot fi amortizate prin drepturile de retransmisie TV sau prin vânzarea de DVD-uri.

| (90) | În acest context, potrivit informațiilor furnizate, industria franceză de jocuri video se caracterizează, în general, prin studiouri de producție de dimensiuni reduse (mai puțin de 200 de angajați), care nu dispun de capacități financiare suficiente și sunt, prin urmare, dependente de editori pentru a-și finanța dezvoltarea. Sistemul de remunerare a studiourilor de dezvoltare de către editori depinde de vânzări, odată acoperite costurile de producție transmise de editori. Astfel, autoritățile franceze au subliniat că numărul de jocuri video „culturale” care ar fi putut să treacă testul de selecție pentru acest credit fiscal este în continuă scădere începând cu anul 2000. Autoritățile franceze subliniază, în special și ca exemplu, faptul că sunt din ce în ce mai puține jocuri video care să aibă un context istoric (Versailles, Pompei, Egipt), după ce studioul de producție specializat pe acest gen de jocuri video, și anume Cryo Interactive, a dispărut. |
| --- | --- |

(90)

În acest context, potrivit informațiilor furnizate, industria franceză de jocuri video se caracterizează, în general, prin studiouri de producție de dimensiuni reduse (mai puțin de 200 de angajați), care nu dispun de capacități financiare suficiente și sunt, prin urmare, dependente de editori pentru a-și finanța dezvoltarea. Sistemul de remunerare a studiourilor de dezvoltare de către editori depinde de vânzări, odată acoperite costurile de producție transmise de editori. Astfel, autoritățile franceze au subliniat că numărul de jocuri video „culturale” care ar fi putut să treacă testul de selecție pentru acest credit fiscal este în continuă scădere începând cu anul 2000. Autoritățile franceze subliniază, în special și ca exemplu, faptul că sunt din ce în ce mai puține jocuri video care să aibă un context istoric (Versailles, Pompei, Egipt), după ce studioul de producție specializat pe acest gen de jocuri video, și anume Cryo Interactive, a dispărut.

| (91) | Un credit fiscal bazat pe criteriile descrise în secțiunea 5 din prezenta decizie ar trebui să favorizeze producția de jocuri video care au un conținut cultural în raport cu jocurile care sunt pur distractive, determinând o scădere a costurilor de producție a celor dintâi. Prin urmare, este necesar să se concluzioneze că măsura este capabilă să provoace un efect stimulativ îndeajuns de mare în raport cu obiectivul său. |
| --- | --- |

(91)

Un credit fiscal bazat pe criteriile descrise în secțiunea 5 din prezenta decizie ar trebui să favorizeze producția de jocuri video care au un conținut cultural în raport cu jocurile care sunt pur distractive, determinând o scădere a costurilor de producție a celor dintâi. Prin urmare, este necesar să se concluzioneze că măsura este capabilă să provoace un efect stimulativ îndeajuns de mare în raport cu obiectivul său.

| (92) | Comisia notează faptul că intensitatea ajutorului este de doar 20 %, ceea ce reprezintă un cuantum relativ scăzut în comparație cu intensitățile unor ajutoare autorizate, în general, în domeniul cultural. Astfel, intensitatea autorizată în mod normal în domeniul cinematografiei și a producției audiovizuale este de 50 %. |
| --- | --- |

(92)

Comisia notează faptul că intensitatea ajutorului este de doar 20 %, ceea ce reprezintă un cuantum relativ scăzut în comparație cu intensitățile unor ajutoare autorizate, în general, în domeniul cultural. Astfel, intensitatea autorizată în mod normal în domeniul cinematografiei și a producției audiovizuale este de 50 %.

| (93) | Pe de altă parte, Comisia notează că baza de calcul a costurilor eligibile este, de acum înainte, corect și precis definită: astfel, vor fi luate în calcul numai cheltuielile de funcționare, în afara cheltuielilor de personal și a cheltuielilor de amortizare a activelor imobilizate, care sunt suportate efectiv de către beneficiarul ajutorului. Prin urmare, acest tip de cheltuieli nu mai este stabilit în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal. |
| --- | --- |

(93)

Pe de altă parte, Comisia notează că baza de calcul a costurilor eligibile este, de acum înainte, corect și precis definită: astfel, vor fi luate în calcul numai cheltuielile de funcționare, în afara cheltuielilor de personal și a cheltuielilor de amortizare a activelor imobilizate, care sunt suportate efectiv de către beneficiarul ajutorului. Prin urmare, acest tip de cheltuieli nu mai este stabilit în mod forfetar la 75 % din cheltuielile de personal.

| (94) | Prin urmare, trebuie să se concluzioneze că măsura este, de asemenea, proporțională. În plus, din moment ce sunt luate în calcul doar costurile expuse în mod real pentru producția de jocuri eligibile, îngrijorarea manifestată de către ISFE, în ceea ce privește riscul unor subvenții încrucișate între jocurile culturale și jocurile comerciale, este inutilă. |
| --- | --- |

(94)

Prin urmare, trebuie să se concluzioneze că măsura este, de asemenea, proporțională. În plus, din moment ce sunt luate în calcul doar costurile expuse în mod real pentru producția de jocuri eligibile, îngrijorarea manifestată de către ISFE, în ceea ce privește riscul unor subvenții încrucișate între jocurile culturale și jocurile comerciale, este inutilă.

| (95) | Pe baza cifrelor furnizate de către autoritățile franceze, se pare că principalii concurenți pe piața de jocuri video sunt japonezi sau nord-americani. Astfel, cotele de piață ale editorilor europeni în 2005 pe principalele piețe europene nu depășeau în niciunul dintre cazuri 20 % și erau, în medie, de 18 %, după cum indică graficul următor: |
| --- | --- |

(95)

Pe baza cifrelor furnizate de către autoritățile franceze, se pare că principalii concurenți pe piața de jocuri video sunt japonezi sau nord-americani. Astfel, cotele de piață ale editorilor europeni în 2005 pe principalele piețe europene nu depășeau în niciunul dintre cazuri 20 % și erau, în medie, de 18 %, după cum indică graficul următor:

Image

| (96) | Aceste cifre sunt confirmate de lista, furnizată de ISFE, celor mai vândute 50 de jocuri video în Franța în 2006: 21 sunt editate de întreprinderi japoneze, 19 jocuri sunt editate de întreprinderi americane, iar 10 de întreprinderi europene. Cifrele sunt confirmate și de clasamentul întreprinderilor de jocuri video în funcție de cifra de afaceri, întocmit de Observatorul audiovizual european în 2003, care arată că primele patru întreprinderi sunt japoneze și americane. |
| --- | --- |

(96)

Aceste cifre sunt confirmate de lista, furnizată de ISFE, celor mai vândute 50 de jocuri video în Franța în 2006: 21 sunt editate de întreprinderi japoneze, 19 jocuri sunt editate de întreprinderi americane, iar 10 de întreprinderi europene. Cifrele sunt confirmate și de clasamentul întreprinderilor de jocuri video în funcție de cifra de afaceri, întocmit de Observatorul audiovizual european în 2003, care arată că primele patru întreprinderi sunt japoneze și americane.

| (97) | Cotele de piață ale editorilor francezi, care beneficiază indirect de creditul fiscal în măsura în care editează jocurile video produse de studiourile eligibile pentru obținerea creditului fiscal, sunt, logic, mai mici: în 2005, principalii trei editori francezi - Ubisoft, Atari și VUGames - dețineau 6,4 %, 3,5 % și, respectiv, 4,4 % din piața de editare de jocuri video constituită de cele cinci state membre menționate în graficul prezentat la considerentul 95. În plus, studiourile acestor editori care sunt stabiliți în Franța nu constituie decât o mică parte din cotele de piață ale acestor editori: 25 % pentru Ubisoft (adică 1,6 % din piața reprezentată de aceste cinci state membre), 10 % pentru Atari (adică 0,35 %) și 2 % pentru VUGames (cotă neglijabilă). |
| --- | --- |

(97)

Cotele de piață ale editorilor francezi, care beneficiază indirect de creditul fiscal în măsura în care editează jocurile video produse de studiourile eligibile pentru obținerea creditului fiscal, sunt, logic, mai mici: în 2005, principalii trei editori francezi - Ubisoft, Atari și VUGames - dețineau 6,4 %, 3,5 % și, respectiv, 4,4 % din piața de editare de jocuri video constituită de cele cinci state membre menționate în graficul prezentat la considerentul 95. În plus, studiourile acestor editori care sunt stabiliți în Franța nu constituie decât o mică parte din cotele de piață ale acestor editori: 25 % pentru Ubisoft (adică 1,6 % din piața reprezentată de aceste cinci state membre), 10 % pentru Atari (adică 0,35 %) și 2 % pentru VUGames (cotă neglijabilă).

| (98) | În plus, este necesar să subliniem că o parte relativ scăzută din jocurile video produse în Franța va fi subvenționată: simularea efectuată pe jocurile video produse în Franța în 2005-2006 arată că doar 30 % dintre aceste jocuri ar putea, în principiu, să beneficieze de creditul fiscal. |
| --- | --- |

(98)

În plus, este necesar să subliniem că o parte relativ scăzută din jocurile video produse în Franța va fi subvenționată: simularea efectuată pe jocurile video produse în Franța în 2005-2006 arată că doar 30 % dintre aceste jocuri ar putea, în principiu, să beneficieze de creditul fiscal.

| (99) | Este, de asemenea, necesar să subliniem că asociațiile de producători de jocuri video care au formulat comentarii ca urmare a deschiderii procedurii, și anume TIGA, GAME, APOM și EGDF, au subliniat, la rândul lor, impactul scăzut al măsurii asupra propriilor industrii naționale. Astfel, EGDF, care reprezintă 500 de studiouri în zece state membre, a subliniat, în special, faptul că măsura astfel notificată, permițând finanțarea la nivelul a 20 % a 15-30 de proiecte în doi ani, va determina doar o denaturare limitată a concurenței, în măsura în care, anual, 1 500 de jocuri video sunt scoase pe piață. Aceste comentarii sunt cu atât mai importante, cu cât au fost formulate în temeiul proiectului descris în decizia de deschidere, al cărui câmp de aplicare a fost ulterior redus. |
| --- | --- |

(99)

Este, de asemenea, necesar să subliniem că asociațiile de producători de jocuri video care au formulat comentarii ca urmare a deschiderii procedurii, și anume TIGA, GAME, APOM și EGDF, au subliniat, la rândul lor, impactul scăzut al măsurii asupra propriilor industrii naționale. Astfel, EGDF, care reprezintă 500 de studiouri în zece state membre, a subliniat, în special, faptul că măsura astfel notificată, permițând finanțarea la nivelul a 20 % a 15-30 de proiecte în doi ani, va determina doar o denaturare limitată a concurenței, în măsura în care, anual, 1 500 de jocuri video sunt scoase pe piață. Aceste comentarii sunt cu atât mai importante, cu cât au fost formulate în temeiul proiectului descris în decizia de deschidere, al cărui câmp de aplicare a fost ulterior redus.

| (100) | Măsura ar fi putut avea un efect potențial negativ asupra comerțului, efect identificat de GAME, în sensul că ansamblul costurilor de subcontractare nu era inclus în costurile eligibile în propunerea inițială a Franței. Acest lucru ar fi determinat întreprinderile beneficiare să își internalizeze costurile, în loc să apeleze la subcontractare, care constituie o practică obișnuită în acest sector. Aceasta s-ar fi putut realiza, în special, în detrimentul unor întreprinderi amplasate pe teritoriul altor state membre și, prin urmare, în detrimentul comerțului intracomunitar. Totuși, acest efect negativ este eliminat, în condițiile în care autoritățile franceze au acceptat includerea cheltuielilor de subcontractare în rândul costurilor eligibile, în limita a 1 milion de euro pentru fiecare proiect. |
| --- | --- |

(100)

Măsura ar fi putut avea un efect potențial negativ asupra comerțului, efect identificat de GAME, în sensul că ansamblul costurilor de subcontractare nu era inclus în costurile eligibile în propunerea inițială a Franței. Acest lucru ar fi determinat întreprinderile beneficiare să își internalizeze costurile, în loc să apeleze la subcontractare, care constituie o practică obișnuită în acest sector. Aceasta s-ar fi putut realiza, în special, în detrimentul unor întreprinderi amplasate pe teritoriul altor state membre și, prin urmare, în detrimentul comerțului intracomunitar. Totuși, acest efect negativ este eliminat, în condițiile în care autoritățile franceze au acceptat includerea cheltuielilor de subcontractare în rândul costurilor eligibile, în limita a 1 milion de euro pentru fiecare proiect.

| (101) | Comisia consideră că această limită, justificată de unele rațiuni bugetare, este acceptabilă în prezentul caz în măsura în care, în practică, ea nu este susceptibilă să afecteze majoritatea jocurilor video produse în Franța. Astfel, conform informațiilor puse la dispoziție de autoritățile franceze, din cele 74 de jocuri video care figurează în simulare, 64 aveau un buget de producție mai mic de 2 milioane de euro, opt aveau un buget cuprins între două și cinci milioane de euro, iar două aveau un buget de producție mai mare de cinci milioane de euro. Ținând seama de acest nivel mediu al bugetului de producție, un plafon de un milion de euro pentru cheltuielile de subcontractare nu pare să constituie un obstacol semnificativ în calea subcontractării. În funcție de evoluția bugetelor de producție ale jocurilor video în Franța, Comisia își rezervă dreptul de a reexamina nivelul acestui plafon, în cazul în care această măsură de ajutor va fi renotificată în următorii patru ani de la punerea sa în aplicare, în conformitate cu angajamentele autorităților franceze. |
| --- | --- |

(101)

Comisia consideră că această limită, justificată de unele rațiuni bugetare, este acceptabilă în prezentul caz în măsura în care, în practică, ea nu este susceptibilă să afecteze majoritatea jocurilor video produse în Franța. Astfel, conform informațiilor puse la dispoziție de autoritățile franceze, din cele 74 de jocuri video care figurează în simulare, 64 aveau un buget de producție mai mic de 2 milioane de euro, opt aveau un buget cuprins între două și cinci milioane de euro, iar două aveau un buget de producție mai mare de cinci milioane de euro. Ținând seama de acest nivel mediu al bugetului de producție, un plafon de un milion de euro pentru cheltuielile de subcontractare nu pare să constituie un obstacol semnificativ în calea subcontractării. În funcție de evoluția bugetelor de producție ale jocurilor video în Franța, Comisia își rezervă dreptul de a reexamina nivelul acestui plafon, în cazul în care această măsură de ajutor va fi renotificată în următorii patru ani de la punerea sa în aplicare, în conformitate cu angajamentele autorităților franceze.

| (102) | În plus, Comisia apreciază că impactul creditului fiscal asupra concurenței va fi cu atât mai limitat, cu cât piața de jocuri video este o piață importantă, de ordinul a 21 de miliarde de dolari americani în 2003, care înregistrează o creștere semnificativă pe termen lung, estimată la 13 % pe an și în cadrul căreia prețurile sunt relativ fixe. |
| --- | --- |

(102)

În plus, Comisia apreciază că impactul creditului fiscal asupra concurenței va fi cu atât mai limitat, cu cât piața de jocuri video este o piață importantă, de ordinul a 21 de miliarde de dolari americani în 2003, care înregistrează o creștere semnificativă pe termen lung, estimată la 13 % pe an și în cadrul căreia prețurile sunt relativ fixe.

| (103) | În sfârșit, Comisia notează că doi dintre terți au subliniat efectul potențial negativ al măsurii asupra comerțului și asupra concurenței. ISFE a afirmat că măsura riscă să determine un transfer al investițiilor către Franța, iar ADESE a subliniat posibilul efect negativ al măsurii în special asupra industriei spaniole. Acești terți nu au furnizat, totuși, nicio informație în cifre și nicio explicație detaliată care să îi permită Comisiei să evalueze acest risc potențial. Comisia notează, în plus, că ISFE și ADESE reprezintă editorii și distribuitorii de jocuri video. Or, după cum acest aspect a fost deja explicat la considerentul 37, asociațiile de producători, care constituie concurenții direcți ai potențialilor beneficiari de ajutor, au ajuns la concluzia că un astfel de risc asupra concurenței poate fi exclus. Pe de altă parte, Comisia consideră că studiourile de dezvoltare care beneficiază de acest credit nu sunt în poziția de a exercita o putere de piață asupra editorilor, după cum s-a arătat la considerentul 90. În comentariile sale, Ubisoft, unul dintre principalii editori francezi, a subliniat, de altfel, și caracterul benefic al ajutorului, care permite reducerea riscurilor financiare ale editorilor, prin diminuarea costurilor de producție ale jocurilor video, și dezvoltarea unei oferte europene. |
| --- | --- |

(103)

În sfârșit, Comisia notează că doi dintre terți au subliniat efectul potențial negativ al măsurii asupra comerțului și asupra concurenței. ISFE a afirmat că măsura riscă să determine un transfer al investițiilor către Franța, iar ADESE a subliniat posibilul efect negativ al măsurii în special asupra industriei spaniole. Acești terți nu au furnizat, totuși, nicio informație în cifre și nicio explicație detaliată care să îi permită Comisiei să evalueze acest risc potențial. Comisia notează, în plus, că ISFE și ADESE reprezintă editorii și distribuitorii de jocuri video. Or, după cum acest aspect a fost deja explicat la considerentul 37, asociațiile de producători, care constituie concurenții direcți ai potențialilor beneficiari de ajutor, au ajuns la concluzia că un astfel de risc asupra concurenței poate fi exclus. Pe de altă parte, Comisia consideră că studiourile de dezvoltare care beneficiază de acest credit nu sunt în poziția de a exercita o putere de piață asupra editorilor, după cum s-a arătat la considerentul 90. În comentariile sale, Ubisoft, unul dintre principalii editori francezi, a subliniat, de altfel, și caracterul benefic al ajutorului, care permite reducerea riscurilor financiare ale editorilor, prin diminuarea costurilor de producție ale jocurilor video, și dezvoltarea unei oferte europene.

| (104) | În plus, potrivit Comisiei, creditul fiscal nu are puterea să modifice deciziile de relocalizare a investițiilor producătorilor, având în vedere ceilalți parametri ai acestor decizii, în special condițiile de încadrare și de remunerare. În ceea ce privește, în special, efectul măsurii asupra industriei spaniole, Comisia notează, pe de altă parte, pe baza graficului prezentat la considerentul 95, că Spania este statul în care cota de piață a editorilor europeni este cea mai mică. Contrar a ceea ce declară ADESE și în lipsa unor date mai exacte din partea sa, este necesar să se considere că această măsură de ajutor nu poate avea un impact mai mare în Spania decât în celelalte state membre. |
| --- | --- |

(104)

În plus, potrivit Comisiei, creditul fiscal nu are puterea să modifice deciziile de relocalizare a investițiilor producătorilor, având în vedere ceilalți parametri ai acestor decizii, în special condițiile de încadrare și de remunerare. În ceea ce privește, în special, efectul măsurii asupra industriei spaniole, Comisia notează, pe de altă parte, pe baza graficului prezentat la considerentul 95, că Spania este statul în care cota de piață a editorilor europeni este cea mai mică. Contrar a ceea ce declară ADESE și în lipsa unor date mai exacte din partea sa, este necesar să se considere că această măsură de ajutor nu poate avea un impact mai mare în Spania decât în celelalte state membre.

| (105) | Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia apreciază că ajutorul nu va avea ca efect consolidarea puterii de piață a întreprinderilor beneficiare și nici nu va împiedica stimulările dinamice ale actorilor de pe piață, ci, dimpotrivă, va crește varietatea ofertei pe piață. Prin urmare, este necesar să se concluzioneze că denaturările concurenței și efectele asupra comerțului ale măsurii sunt limitate, astfel încât bilanțul global al ajutorului este pozitiv. Creditul fiscal pentru crearea de jocuri video este, deci, compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat, |
| --- | --- |

(105)

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia apreciază că ajutorul nu va avea ca efect consolidarea puterii de piață a întreprinderilor beneficiare și nici nu va împiedica stimulările dinamice ale actorilor de pe piață, ci, dimpotrivă, va crește varietatea ofertei pe piață. Prin urmare, este necesar să se concluzioneze că denaturările concurenței și efectele asupra comerțului ale măsurii sunt limitate, astfel încât bilanțul global al ajutorului este pozitiv. Creditul fiscal pentru crearea de jocuri video este, deci, compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura, prevăzută de Franța, de instituire a unui credit fiscal în favoarea creării de jocuri video este compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (d) din tratat.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, la 11 decembrie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 297, 7.12.2006, p. 19.

1

(2)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

2

(3)  Hotărârea Curții din 15 iunie 1993, Matra/Comisie (C-225/91, Rec. p. I-3203, punctul 41).

3

(4)  Trade association representing the business and commercial interests of games developers (Asociația profesională care reprezintă interesele economice și comerciale ale producătorilor de jocuri video în Regatul Unit și în Europa).

4

Trade association representing the business and commercial interests of games developers

(5)  Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V. (Asociația federală a producătorilor de jocuri video din Germania).

5

Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V

(6)  Association des Producteurs d’Oeuvres Multimédia (Asociația Producătorilor de Opere Multimedia).

6

Association des Producteurs d’Oeuvres Multimédia

(7)  European Games Developer Federation (Federația Europeană a Producătorilor de Jocuri Video).

7

European Games Developer Federation

(8)  Interactive Software Federation of Europe (Federația pentru Software Interactiv din Europa).

8

Interactive Software Federation of Europe

(9)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

9

(10)  Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento (Asociația Spaniolă a Distribuitorilor și Editorilor de Software de Divertisment).

10

Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento

(11)  Lansat în 2003 de către ISFE, PEGI (Pan-European Game Information) este un sistem de clasificare a jocurilor video creat pentru a unifica sistemele naționale europene. Acesta a primit aprobarea Comisiei Europene.

11

(12)  Cheltuielile eligibile pentru creditul fiscal corespund cheltuielilor de concepere și de creație. Cheltuielile artistice acoperă cheltuielile de personal (salarii și contribuții sociale) aferente realizatorului, adjunctului realizatorului, directorului artistic, persoanelor responsabile de scenariu, de animație și de mediul sonor. În această categorie nu intră cheltuielile de personal aferente persoanelor responsabile de programare, cheltuielile cu amortizarea activelor imobilizate afectate în mod direct creării de jocuri video, celelalte cheltuieli de funcționare.

12

(13)  Hotărârea Matra/Comisie, citată anterior la nota de subsol 3.

13

(14)  A se vedea site-ul UNESCO, în special paginile privind industriile culturale și importanța lor pentru cultură:http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=2461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

14

(15)  Convenție adoptată de Conferința Generală a UNESCO la 20 octombrie 2005 și introdusă în legislația comunitară prin Decizia 2006/515/CE a Consiliului din 18 mai 2006 cu privire la semnarea Convenției privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (JO L 201, 25.7.2006, p. 15) (textul Convenției poate fi consultat accesând următorul link: http://unesdoc.unesco.org/images/0014/001429/142919f.pdf).

15

(16)  O astfel de concluzie nu aduce în niciun fel atingere clasificării sau evaluării jocurilor video, care sunt efectuate în conformitate cu normele naționale sau internaționale.

16

(17)  Considerentul 39.

17

(18)  COM(2001) 234 final (JO C 43, 16.2.2002, p. 6).

18

(19)  JO C 9, 13.1.2007, p. 1.

19

(20)  Articolul 4 punctul 3: „Expresiile culturale sunt acele expresii care rezultă din creativitatea persoanelor, a grupurilor și a societăților și care au un conținut cultural”.

20

(21)  Studiul Consiliului superior al proprietății literare și artistice din Franța (Comisia privind aspectele juridice ale operelor multimedia) din 26 mai 2005: „Regimul juridic al operelor multimedia: Drepturile de autor și siguranța juridică a investitorilor”.

21

(22)  Potrivit articolului 4 punctul 2, „«Conținutul cultural» face trimitere la sensul simbolic, la dimensiunea artistică și la valorile culturale care au la origine sau care exprimă identități culturale”.

22

(23)  Considerentul 41.

23

(24)  A se vedea, de exemplu, decizia din 16 mai 2006 în cazul N 45/06 – Creditul fiscal pentru producția fonografică (JO C 293, 2.12.2006, p. 6) și decizia din 22 martie 2006 în cazurile NN 84/04 și N 95/05 – Sistemele de ajutoare pentru cinematografie și audiovizual (JO C 159, 30.6.2005, p. 24).

24

(25)  Surse: Digital Broadband content – the online computer and video game industry, OECD, DSTI/ICCP/IE(2004)13/FINAL, publicat la 12.5.2005; Raportul domnului Fries în atenția domnului Francis Mer, ministrul economiei, finanțelor și industriei, și a doamnei Nicole Fontaine, ministru delegat al industriei – Propuneri privind dezvoltarea industriei jocurilor video în Franța (22 decembrie 2003).

25

---

RECOMANDĂRI

Comisie

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/30

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 5 decembrie 2007

privind reproducerea textului din articolul 20 din Tratatul CE în pașapoarte

[notificată cu numărul C(2007) 5841]

(2008/355/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211,

întrucât:

| (1) | Articolul 20 din Tratatul de instituire a Comunităților Europene („articolul 20 TCE”) acordă cetățenilor Uniunii, aflați pe teritoriul unei țări terțe în care statul membru din care provin nu este reprezentat, dreptul la protecție prin intermediul autorităților diplomatice și consulare ale oricărui stat membru reprezentat, în condiții similare celor aplicate cetățenilor statului membru respectiv. Același drept este consacrat în articolul 46 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 20 din Tratatul de instituire a Comunităților Europene („articolul 20 TCE”) acordă cetățenilor Uniunii, aflați pe teritoriul unei țări terțe în care statul membru din care provin nu este reprezentat, dreptul la protecție prin intermediul autorităților diplomatice și consulare ale oricărui stat membru reprezentat, în condiții similare celor aplicate cetățenilor statului membru respectiv. Același drept este consacrat în articolul 46 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| (2) | Un sondaj inițiat de Eurobarometru publicat în aprilie 2006 arăta că majoritatea cetățenilor Uniunii nu știu de existența articolului și nu cunosc implicațiile articolului 20 TCE. Numai 23 % dintre cetățenii intervievați cunoșteau posibilitățile oferite de articolul 20 TCE. De asemenea, a reieșit faptul că jumătate din cetățenii Uniunii intenționează să călătorească într-o țară terță în următorii 3 ani. |
| --- | --- |

(2)

Un sondaj inițiat de Eurobarometru publicat în aprilie 2006 arăta că majoritatea cetățenilor Uniunii nu știu de existența articolului și nu cunosc implicațiile articolului 20 TCE. Numai 23 % dintre cetățenii intervievați cunoșteau posibilitățile oferite de articolul 20 TCE. De asemenea, a reieșit faptul că jumătate din cetățenii Uniunii intenționează să călătorească într-o țară terță în următorii 3 ani.

| (3) | Sugestia de a reproduce articolul 20 TCE în pașapoarte pentru informarea cetățenilor cu privire la drepturile lor a fost propusă în raportul prezentat la 9 mai 2006 de către domnul Barnier și intitulat „Pentru o forță europeană de protecție civilă: Europe-Aid”. La 15 iunie 2006, Președinția Consiliului a invitat statele membre să ia în considerare posibilitatea reproducerii textului articolului 20 TCE în pașapoarte, pentru ca cetățenii Uniunii să fie bine informați cu privire la drepturile lor (1). |
| --- | --- |

(3)

Sugestia de a reproduce articolul 20 TCE în pașapoarte pentru informarea cetățenilor cu privire la drepturile lor a fost propusă în raportul prezentat la 9 mai 2006 de către domnul Barnier și intitulat „Pentru o forță europeană de protecție civilă: Europe-Aid”. La 15 iunie 2006, Președinția Consiliului a invitat statele membre să ia în considerare posibilitatea reproducerii textului articolului 20 TCE în pașapoarte, pentru ca cetățenii Uniunii să fie bine informați cu privire la drepturile lor (1).

| (4) | La 28 noiembrie 2006, Comisia a adoptat o Carte verde privind dreptul la protecție diplomatică și consulară a cetățenilor Uniunii în țările terțe (2), care propunea mai multe măsuri posibile pentru a consolida protecția cetățenilor Uniunii. Recomandarea statelor membre de a imprima articolul 20 TCE în pașapoarte a fost propusă ca fiind o metodă eficientă de a reaminti cetățenilor drepturile lor. Această propunere a fost pe deplin susținută de statele membre, societatea civilă, cetățenii și alte instituții europene (3)
   (4). În vederea informării cetățenilor asupra protecției acordate de către autoritățile diplomatice și consulare în temeiul articolului 20 TCE, s-a sugerat, de asemenea, crearea unui site Internet al UE consacrat acestor drepturi și includerea unei trimiteri la acesta în pașapoartele naționale. |
| --- | --- |

(4)

La 28 noiembrie 2006, Comisia a adoptat o Carte verde privind dreptul la protecție diplomatică și consulară a cetățenilor Uniunii în țările terțe (2), care propunea mai multe măsuri posibile pentru a consolida protecția cetățenilor Uniunii. Recomandarea statelor membre de a imprima articolul 20 TCE în pașapoarte a fost propusă ca fiind o metodă eficientă de a reaminti cetățenilor drepturile lor. Această propunere a fost pe deplin susținută de statele membre, societatea civilă, cetățenii și alte instituții europene (3)
   (4). În vederea informării cetățenilor asupra protecției acordate de către autoritățile diplomatice și consulare în temeiul articolului 20 TCE, s-a sugerat, de asemenea, crearea unui site Internet al UE consacrat acestor drepturi și includerea unei trimiteri la acesta în pașapoartele naționale.

| (5) | Eliberarea pașapoartelor este de competența statelor membre. Un model uniform de pașapoarte a fost introdus printr-o rezoluție a reprezentanților guvernelor statelor membre la 23 iunie 1981 (5). În afară de aceasta, au fost adoptate măsuri la nivel comunitar privind standardele de securitate pentru pașapoarte. Standarde minime de securitate pentru pașapoarte au fost introduse printr-o rezoluție a reprezentanților guvernelor statelor membre la 17 octombrie 2000, pentru a combate falsificarea (6). La 13 decembrie 2004 a fost adoptat un Regulament al Consiliului prin care li se solicită statelor membre să introducă elemente biometrice de identificare până la 28 august 2006 și să păstreze în pașapoartele lor datele suplimentare până la 28 iunie 2007 (7). |
| --- | --- |

(5)

Eliberarea pașapoartelor este de competența statelor membre. Un model uniform de pașapoarte a fost introdus printr-o rezoluție a reprezentanților guvernelor statelor membre la 23 iunie 1981 (5). În afară de aceasta, au fost adoptate măsuri la nivel comunitar privind standardele de securitate pentru pașapoarte. Standarde minime de securitate pentru pașapoarte au fost introduse printr-o rezoluție a reprezentanților guvernelor statelor membre la 17 octombrie 2000, pentru a combate falsificarea (6). La 13 decembrie 2004 a fost adoptat un Regulament al Consiliului prin care li se solicită statelor membre să introducă elemente biometrice de identificare până la 28 august 2006 și să păstreze în pașapoartele lor datele suplimentare până la 28 iunie 2007 (7).

| (6) | Articolul 20 TCE trebuie reprodus în limba (limbile) oficială (oficiale) a(le) statului (statelor) membru (membre) care eliberează pașaportul. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 20 TCE trebuie reprodus în limba (limbile) oficială (oficiale) a(le) statului (statelor) membru (membre) care eliberează pașaportul.

| (7) | Reproducerea primei teze din articolul 20 TCE ar fi suficientă. Cea de-a doua teză se referă la obligația statelor membre de a se angaja în negocierile internaționale pentru asigurarea protecției și nu are o relevanță directă pentru cetățeni. |
| --- | --- |

(7)

Reproducerea primei teze din articolul 20 TCE ar fi suficientă. Cea de-a doua teză se referă la obligația statelor membre de a se angaja în negocierile internaționale pentru asigurarea protecției și nu are o relevanță directă pentru cetățeni.

| (8) | Comisia intenționează să creeze un site Internet dedicat protecției consulare pentru publicarea informațiilor practice, de exemplu o listă actualizată cu datele de contact ale reprezentanțelor statele membre în țările terțe. Paralel cu textul articolului 20 TCE, ar fi utilă includerea unei trimiteri la acest site Internet în pașapoartele naționale, ca punct unic de acces la informațiile relative la acest drept. |
| --- | --- |

(8)

Comisia intenționează să creeze un site Internet dedicat protecției consulare pentru publicarea informațiilor practice, de exemplu o listă actualizată cu datele de contact ale reprezentanțelor statele membre în țările terțe. Paralel cu textul articolului 20 TCE, ar fi utilă includerea unei trimiteri la acest site Internet în pașapoartele naționale, ca punct unic de acces la informațiile relative la acest drept.

| (9) | Pentru a minimiza povara administrativă a statelor membre, se recomandă acestora să imprime articolul 20 TCE în noile pașapoarte eliberate după 1 iulie 2009. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a minimiza povara administrativă a statelor membre, se recomandă acestora să imprime articolul 20 TCE în noile pașapoarte eliberate după 1 iulie 2009.

| (10) | În vederea informării cetățenilor ale căror pașapoarte au fost eliberate fără menționarea articolului 20 TCE, ar fi recomandabilă aplicarea unui autocolant pe spatele pașaportului. |
| --- | --- |

(10)

În vederea informării cetățenilor ale căror pașapoarte au fost eliberate fără menționarea articolului 20 TCE, ar fi recomandabilă aplicarea unui autocolant pe spatele pașaportului.

| (11) | Reproducerea textului articolului 20 TCE în pașapoarte ar putea îmbunătăți în mod semnificativ informarea cetățenilor în privința drepturilor lor la protecție acordată de către autoritățile diplomatice și consulare și ar implica costuri limitate pentru statele membre, |
| --- | --- |

(11)

Reproducerea textului articolului 20 TCE în pașapoarte ar putea îmbunătăți în mod semnificativ informarea cetățenilor în privința drepturilor lor la protecție acordată de către autoritățile diplomatice și consulare și ar implica costuri limitate pentru statele membre,

RECOMANDĂ:

| 1. | ca statele membre să reproducă prima teză din articolul 20 din Tratatul de instituire a Comunităților Europene, precum și să includă o trimitere la un site al UE (http://ec.europa.eu/consularprotection) în pașapoartele eliberate după 1 iulie 2009; |
| --- | --- |

1.

ca statele membre să reproducă prima teză din articolul 20 din Tratatul de instituire a Comunităților Europene, precum și să includă o trimitere la un site al UE (http://ec.europa.eu/consularprotection) în pașapoartele eliberate după 1 iulie 2009;

| 2. | ca statele membre să furnizeze un autocolant care să includă informațiile menționate la punctul 1, pentru titularii pașapoartelor eliberate după 1 iulie 2009; |
| --- | --- |

2.

ca statele membre să furnizeze un autocolant care să includă informațiile menționate la punctul 1, pentru titularii pașapoartelor eliberate după 1 iulie 2009;

| 3. | ca statele membre, 18 luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial, să informeze Comisia cu privire la măsurile întreprinse ca reacție la această recomandare. |
| --- | --- |

3.

ca statele membre, 18 luni de la publicarea prezentei recomandări în Jurnalul Oficial, să informeze Comisia cu privire la măsurile întreprinse ca reacție la această recomandare.

Adoptată la Bruxelles, 5 decembrie 2007.

Pentru Comisie

Franco FRATTINI

Vicepreședinte

---

(1)  „Consolidarea capacităților Uniunii Europene de reacție în situații de urgență și de criză”, documentul Consiliului nr. 10551/06 din 15.6.2006.

1

(2)  COM(2006) 712 final.

2

(3)  Avizul Parlamentului European: A6-0454/2007.

3

(4)  Avizul Comitetului Economic și Social: SOC/262 (CESE 425/2007).

4

(5)  JO C 241, 19.9.1981, p. 1.

5

(6)  JO C 310, 28.10.2000, p. 1.

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 2252/2004 al Consiliului din 13 decembrie 2004 privind standardele pentru elementele de securitate și elementele biometrice integrate în pașapoarte și în documente de călătorie emise de statele membre (JO L 385, 29.12.2004, p. 1).

7

---

ACORDURI

Consiliu

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/32

---

Informații privind data intrării în vigoare a acordului de parteneriat între Comunitatea Europeană și Republica Côte d’Ivoire

La 18 aprilie 2008, Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Côte d’Ivoire și-au notificat reciproc încheierea procedurilor necesare pentru intrarea în vigoare a acordului.

În consecință, acordul a intrat în vigoare la 18 aprilie 2008, în conformitate cu articolul 16 al acestuia.

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/33

---

DECIZIA EULEX/2/2008 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 22 aprilie 2008

de instituire a Comitetului contribuitorilor pentru misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (EULEX Kosovo)

(2008/356/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 25 al treilea paragraf,

având în vedere Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a supremației legii în Kosovo (1) (EULEX KOSOVO), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 13 alineatul (3) din Acțiunea comună 2008/124/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind instituirea unui comitet al contribuitorilor pentru misiunea EULEX KOSOVO. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 13 alineatul (3) din Acțiunea comună 2008/124/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind instituirea unui comitet al contribuitorilor pentru misiunea EULEX KOSOVO.

| (2) | Concluziile Consiliului European de la Göteborg din 15 și 16 iunie 2001 au stabilit principiile și modalitățile fundamentale prin care statele terțe pot contribui la misiunile de poliție. La 10 decembrie 2002, Consiliul a aprobat documentul „Consultări și modalități ale statelor nemembre UE de a contribui la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”, care dezvoltă cadrul în care statele terțe pot participa la operațiunile de gestionare civilă a crizelor, inclusiv constituirea unui comitet al contribuitorilor. |
| --- | --- |

(2)

Concluziile Consiliului European de la Göteborg din 15 și 16 iunie 2001 au stabilit principiile și modalitățile fundamentale prin care statele terțe pot contribui la misiunile de poliție. La 10 decembrie 2002, Consiliul a aprobat documentul „Consultări și modalități ale statelor nemembre UE de a contribui la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”, care dezvoltă cadrul în care statele terțe pot participa la operațiunile de gestionare civilă a crizelor, inclusiv constituirea unui comitet al contribuitorilor.

| (3) | Comitetul contribuitorilor pentru EULEX KOSOVO joacă un rol esențial în gestionarea curentă a misiunii. Acesta va fi principalul for de dezbatere a problemelor legate de gestionarea curentă a misiunii. COPS, care exercită controlul politic și conducerea strategică a misiunii, ia în considerare opiniile comitetului contribuitorilor, |
| --- | --- |

(3)

Comitetul contribuitorilor pentru EULEX KOSOVO joacă un rol esențial în gestionarea curentă a misiunii. Acesta va fi principalul for de dezbatere a problemelor legate de gestionarea curentă a misiunii. COPS, care exercită controlul politic și conducerea strategică a misiunii, ia în considerare opiniile comitetului contribuitorilor,

DECIDE:

Articolul 1

Instituire

Prin prezenta decizie se instituie un Comitet al contribuitorilor („CoC”) pentru EULEX KOSOVO.

Articolul 2

Atribuții

(1)   CoC poate exprima opinii care vor fi luate în considerare de către COPS, care exercită controlul politic și conducerea strategică a EULEX KOSOVO.

(2)   Mandatul CoC este stabilit în documentul intitulat „Consultări și modalități ale statelor nemembre UE de a contribui la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”.

Articolul 3

Compunerea

(1)   Toate statele membre UE au dreptul să fie prezente la dezbaterile CoC, dar numai statele contribuitoare iau parte la gestionarea curentă a EULEX KOSOVO. Reprezentanții statelor terțe care participă la EULEX KOSOVO pot lua parte la reuniunile CoC. Un reprezentant al Comisiei Europene poate, de asemenea, să participe la reuniunile CoC.

(2)   CoC primește informări periodice de la șeful misiunii.

Articolul 4

Președinția CoC

Pentru EULEX KOSOVO, în conformitate cu documentul intitulat „Consultări și modalități ale statelor nemembre UE de a contribui la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”, CoC va fi prezidat de un reprezentant al Secretarului General/Înaltului Reprezentant, în strânsă consultare cu Președinția.

Articolul 5

Reuniuni

(1)   CoC este convocat periodic de președinte. Atunci când împrejurările o impun, comitetul se poate reuni de urgență la inițiativa președintelui sau la cererea unui reprezentant al unui stat participant.

(2)   Președintele distribuie, în prealabil, un proiect al ordinii de zi și documentele legate de reuniune. Președintele este responsabil de comunicarea rezultatelor dezbaterilor din cadrul comitetului către COPS.

Articolul 6

Confidențialitate

(1)   Regulamentul de securitate al Consiliului se aplică reuniunilor și lucrărilor CoC. În special, reprezentanții din cadrul CoC trebuie să dețină autorizațiile de securitate adecvate.

(2)   Deliberările CoC intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional.

Articolul 7

Efecte

Prezenta decizie produce efecte de la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 22 aprilie 2008.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

M. IPAVIC

---

(1)  JO L 42, 16.2.2008, p. 92.

1

---

Rectificări

| 6.5.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/35

---

PROCES VERBAL DE RECTIFICARE

a Tratatului

între Regatul Belgiei, Republica Cehă, Regatul Danemarcei, Republica Federală Germania, Republica Estonia, Republica Elenă, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Irlanda, Republica Italiană, Republica Cipru, Republica Letonia, Republica Lituania, Marele Ducat al Luxemburgului, Republica Ungară, Republica Malta, Regatul Țărilor de Jos, Republica Austria, Republica Polonă, Republica Portugheză, Republica Slovenia, Republica Slovacă, Republica Finlanda, Regatul Suediei, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (state membre ale Uniunii Europene)

și

Republica Bulgaria și România

privind aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană,

semnat la Luxemburg la 25 aprilie 2005

(
  Jurnalului Oficial al Uniunii Europene L 157 din 21 iunie 2005
  )

(Ediția specială în limba română a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene din 21 iunie 2005)

Prezenta rectificare s-a efectuat printr-un proces-verbal de rectificare semnat la Roma la 30 aprilie 2008, al cărui depozitar este Guvernul Republicii Italiene.

| 1. | Actul privind condițiile de aderare a Republicii Bulgaria și a României și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană
  La pagina 345, în anexa VII „Lista menționată la articolul 23 din Actul de aderare: măsuri tranzitorii privind România”, secțiunea 9 „Mediul”, partea D „Poluarea industrială și managementul riscului”, punctul 1, referitor la Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării, al doilea paragraf: |
| --- | --- |

1.

Actul privind condițiile de aderare a Republicii Bulgaria și a României și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană

La pagina 345, în anexa VII „Lista menționată la articolul 23 din Actul de aderare: măsuri tranzitorii privind România”, secțiunea 9 „Mediul”, partea D „Poluarea industrială și managementul riscului”, punctul 1, referitor la Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996 privind prevenirea și controlul integrat al poluării, al doilea paragraf:

în loc de:

„Prin derogare de la dispozițiile articolului 5 alineatul (1) din Directiva 96/61/CE, condițiile de autorizare a instalațiilor existente nu se aplică pe teritoriul României următoarelor instalații până la data indicată pentru fiecare instalație în parte, cu condiția respectării obligației de a opera aceste instalații în conformitate cu valorile limită de emisii, parametrii echivalenți sau măsurile tehnice disponibile, în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatele (3) și (4):”,

se citește:

„Prin derogare de la dispozițiile articolului 5 alineatul (1) din Directiva 96/61/CE, condițiile de autorizare a instalațiilor existente nu se aplică pe teritoriul României următoarelor instalații, până la data indicată pentru fiecare instalație în parte, în ceea ce privește obligația de a opera aceste instalații în conformitate cu valorile-limită de emisii, cu parametrii echivalenți sau cu măsurile tehnice disponibile pe baza celor mai bune tehnici disponibile, în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatele (3) și (4):”.

| 2. | Tratatul privind Uniunea Europeană (semnat la Maastricht la 7 februarie 1992)






  (a) | La articolul 22:







  în loc de | : | „(1)   Fiecare stat membru sau Comisia poate sesiza Consiliul cu privire la orice problemă referitoare la politica externă și de securitate comună și poate prezenta propuneri Consiliului.
  (2)   În cazurile care necesită o decizie rapidă, președinția convoacă, fie din oficiu, fie la cererea Comisiei sau a unui stat membru, în termen de patruzeci și opt de ore sau, în caz de necesitate absolută, într-un timp mai scurt, o reuniune extraordinară a Consiliului.”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Fiecare stat membru sau Comisia poate sesiza Consiliul cu privire la orice chestiune de politică externă și de securitate comună și poate prezenta propuneri Consiliului.
  (2)   În cazurile în care se impune o decizie rapidă, președinția convoacă, fie din oficiu, fie la cererea Comisiei sau a unui stat membru, în termen de patruzeci și opt de ore sau, în caz de necesitate absolută, într-un termen mai scurt, o reuniune extraordinară a Consiliului.” |

2.

Tratatul privind Uniunea Europeană (semnat la Maastricht la 7 februarie 1992)

(a)

La articolul 22:

în loc de

:

„(1)   Fiecare stat membru sau Comisia poate sesiza Consiliul cu privire la orice problemă referitoare la politica externă și de securitate comună și poate prezenta propuneri Consiliului.

(2)   În cazurile care necesită o decizie rapidă, președinția convoacă, fie din oficiu, fie la cererea Comisiei sau a unui stat membru, în termen de patruzeci și opt de ore sau, în caz de necesitate absolută, într-un timp mai scurt, o reuniune extraordinară a Consiliului.”,

se citește

:

„(1)   Fiecare stat membru sau Comisia poate sesiza Consiliul cu privire la orice chestiune de politică externă și de securitate comună și poate prezenta propuneri Consiliului.

(2)   În cazurile în care se impune o decizie rapidă, președinția convoacă, fie din oficiu, fie la cererea Comisiei sau a unui stat membru, în termen de patruzeci și opt de ore sau, în caz de necesitate absolută, într-un termen mai scurt, o reuniune extraordinară a Consiliului.”

| (b) | La articolul 23 alineatul (1) al doilea paragraf:







  în loc de | : | „Fiecare membru al Consiliului care se abține de la vot își poate justifica abținerea printr-o declarație oficială, în conformitate cu prezentul alineat. În acest caz, el nu este obligat să pună în aplicare decizia, dar acceptă faptul că decizia angajează Uniunea ...”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Fiecare membru al Consiliului care se abține de la vot își poate justifica abținerea printr-o declarație oficială, în conformitate cu prezentul alineat. În acest caz, acesta nu are obligația să aplice decizia, dar acceptă faptul că decizia angajează Uniunea ...”. |

(b)

La articolul 23 alineatul (1) al doilea paragraf:

în loc de

:

„Fiecare membru al Consiliului care se abține de la vot își poate justifica abținerea printr-o declarație oficială, în conformitate cu prezentul alineat. În acest caz, el nu este obligat să pună în aplicare decizia, dar acceptă faptul că decizia angajează Uniunea ...”,

se citește

:

„Fiecare membru al Consiliului care se abține de la vot își poate justifica abținerea printr-o declarație oficială, în conformitate cu prezentul alineat. În acest caz, acesta nu are obligația să aplice decizia, dar acceptă faptul că decizia angajează Uniunea ...”.

| (c) | La articolul 25 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „Consiliul poate autoriza comitetul ca, în vederea unei operațiuni de gestionare a crizei și pe durata acesteia, în conformitate cu cele stabilite de Consiliu, să ia deciziile corespunzătoare de control politic și de conducere strategică a operațiunii, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 47.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Consiliul poate autoriza comitetul ca, în vederea unei operații de gestionare a crizei și pe durata acesteia, în conformitate cu cele stabilite de Consiliu, să ia deciziile corespunzătoare de control politic și de conducere strategică a operației, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 47.” |

(c)

La articolul 25 al treilea paragraf:

în loc de

:

„Consiliul poate autoriza comitetul ca, în vederea unei operațiuni de gestionare a crizei și pe durata acesteia, în conformitate cu cele stabilite de Consiliu, să ia deciziile corespunzătoare de control politic și de conducere strategică a operațiunii, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 47.”,

se citește

:

„Consiliul poate autoriza comitetul ca, în vederea unei operații de gestionare a crizei și pe durata acesteia, în conformitate cu cele stabilite de Consiliu, să ia deciziile corespunzătoare de control politic și de conducere strategică a operației, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 47.”

| (d) | La articolul 28 alineatul (3):







  în loc de | : | „(3)   Cheltuielile operaționale determinate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective sunt de asemenea acoperite de bugetul Comunităților Europene, cu excepția cheltuielilor legate de operațiunile având implicații militare sau din domeniul apărării, precum și în cazurile în care Consiliul adoptă în unanimitate o altă decizie.
  În cazul în care o cheltuială nu revine bugetului Comunităților Europene, aceasta se suportă de statele membre în funcție de rata produsului intern brut, cu excepția cazului în care Consiliul, hotărând în unanimitate, decide altfel. În ceea ce privește cheltuielile aferente operațiunilor cu implicații militare sau din domeniul apărării, statele membre ai căror reprezentanți în Consiliu au făcut o declarație oficială în temeiul articolului 23 alineatul (1) al doilea paragraf nu sunt obligate să participe financiar la acestea.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(3)   Cheltuielile operaționale determinate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective sunt de asemenea acoperite de bugetul Comunităților Europene, cu excepția cheltuielilor legate de operațiile având implicații militare sau din domeniul apărării, precum și în cazurile în care Consiliul adoptă în unanimitate o altă decizie.
  În cazul în care o cheltuială nu revine bugetului Comunităților Europene, aceasta se suportă de statele membre în funcție de rata produsului intern brut, cu excepția cazului în care Consiliul, hotărând în unanimitate, decide altfel. În ceea ce privește cheltuielile aferente operațiilor cu implicații militare sau din domeniul apărării, statele membre ai căror reprezentanți în Consiliu au făcut o declarație oficială în temeiul articolului 23 alineatul (1) al doilea paragraf nu sunt obligate să participe financiar la acestea.” |

(d)

La articolul 28 alineatul (3):

în loc de

:

„(3)   Cheltuielile operaționale determinate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective sunt de asemenea acoperite de bugetul Comunităților Europene, cu excepția cheltuielilor legate de operațiunile având implicații militare sau din domeniul apărării, precum și în cazurile în care Consiliul adoptă în unanimitate o altă decizie.

În cazul în care o cheltuială nu revine bugetului Comunităților Europene, aceasta se suportă de statele membre în funcție de rata produsului intern brut, cu excepția cazului în care Consiliul, hotărând în unanimitate, decide altfel. În ceea ce privește cheltuielile aferente operațiunilor cu implicații militare sau din domeniul apărării, statele membre ai căror reprezentanți în Consiliu au făcut o declarație oficială în temeiul articolului 23 alineatul (1) al doilea paragraf nu sunt obligate să participe financiar la acestea.”,

se citește

:

„(3)   Cheltuielile operaționale determinate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective sunt de asemenea acoperite de bugetul Comunităților Europene, cu excepția cheltuielilor legate de operațiile având implicații militare sau din domeniul apărării, precum și în cazurile în care Consiliul adoptă în unanimitate o altă decizie.

În cazul în care o cheltuială nu revine bugetului Comunităților Europene, aceasta se suportă de statele membre în funcție de rata produsului intern brut, cu excepția cazului în care Consiliul, hotărând în unanimitate, decide altfel. În ceea ce privește cheltuielile aferente operațiilor cu implicații militare sau din domeniul apărării, statele membre ai căror reprezentanți în Consiliu au făcut o declarație oficială în temeiul articolului 23 alineatul (1) al doilea paragraf nu sunt obligate să participe financiar la acestea.”

| (e) | La articolul 51:







  în loc de | : | „Prezentul tratat se încheie pe termen nelimitat.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Prezentul tratat se încheie pe durată nelimitată.” |

(e)

La articolul 51:

în loc de

:

„Prezentul tratat se încheie pe termen nelimitat.”,

se citește

:

„Prezentul tratat se încheie pe durată nelimitată.”

| 3. | Tratatul de instituire a Comunității Europene (semnat la Roma la 25 martie 1957)






  (a) | La articolul 37 alineatul (3):







  în loc de | : | „(3)   Consiliul, hotărând cu majoritate calificată și în condițiile prevăzute la alineatul (2), poate înlocui organizările naționale ale pieței cu organizarea comună prevăzută la articolul 34 alineatul (1) în cazul în care:”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(3)   Organizarea comună prevăzută la articolul 34 alineatul (1) poate înlocui, în condițiile prevăzute la alineatul (2), organizările naționale ale pieței, Consiliul hotărând cu majoritate calificată, în cazul în care:”. |

3.

Tratatul de instituire a Comunității Europene (semnat la Roma la 25 martie 1957)

(a)

La articolul 37 alineatul (3):

în loc de

:

„(3)   Consiliul, hotărând cu majoritate calificată și în condițiile prevăzute la alineatul (2), poate înlocui organizările naționale ale pieței cu organizarea comună prevăzută la articolul 34 alineatul (1) în cazul în care:”,

se citește

:

„(3)   Organizarea comună prevăzută la articolul 34 alineatul (1) poate înlocui, în condițiile prevăzute la alineatul (2), organizările naționale ale pieței, Consiliul hotărând cu majoritate calificată, în cazul în care:”.

| (b) | La articolul 52 alineatul (2):







  în loc de | : | „(2)   Directivele menționate la alineatul (1) acordă prioritate, de regulă, serviciilor care intervin direct asupra costurilor de producție sau a căror liberalizare contribuie la facilitarea schimburilor de mărfuri.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(2)   Directivele menționate la alineatul (1) vizează, în general, cu prioritate serviciile care intervin direct asupra costurilor de producție sau a căror liberalizare contribuie la facilitarea schimburilor de mărfuri.” |

(b)

La articolul 52 alineatul (2):

în loc de

:

„(2)   Directivele menționate la alineatul (1) acordă prioritate, de regulă, serviciilor care intervin direct asupra costurilor de producție sau a căror liberalizare contribuie la facilitarea schimburilor de mărfuri.”,

se citește

:

„(2)   Directivele menționate la alineatul (1) vizează, în general, cu prioritate serviciile care intervin direct asupra costurilor de producție sau a căror liberalizare contribuie la facilitarea schimburilor de mărfuri.”

| (c) | La articolul 54:







  în loc de | : | „Atât timp cât restricțiile impuse libertății de a presta servicii nu sunt eliminate, fiecare dintre statele membre le aplică, fără a discrimina pe motive de cetățenie ori naționalitate sau reședință ori sediu tuturor prestatorilor de servicii menționați la articolul 49 primul paragraf.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Atât timp cât restricțiile impuse liberei prestări a serviciilor nu sunt eliminate, fiecare dintre statele membre le aplică, fără a face distincție în funcție de cetățenie ori naționalitate sau reședință ori sediu, tuturor prestatorilor de servicii menționați la articolul 49 primul paragraf.” |

(c)

La articolul 54:

în loc de

:

„Atât timp cât restricțiile impuse libertății de a presta servicii nu sunt eliminate, fiecare dintre statele membre le aplică, fără a discrimina pe motive de cetățenie ori naționalitate sau reședință ori sediu tuturor prestatorilor de servicii menționați la articolul 49 primul paragraf.”,

se citește

:

„Atât timp cât restricțiile impuse liberei prestări a serviciilor nu sunt eliminate, fiecare dintre statele membre le aplică, fără a face distincție în funcție de cetățenie ori naționalitate sau reședință ori sediu, tuturor prestatorilor de servicii menționați la articolul 49 primul paragraf.”

| (d) | La articolul 79:







  în loc de | : | „Se constituie pe lângă Comisie un comitet consultativ, format din experți desemnați de guvernele statelor membre. Comisia îl consultă în domeniul transporturilor ori de câte ori consideră util, fără a aduce atingere atribuțiilor Comitetului Economic și Social.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Se constituie pe lângă Comisie un comitet consultativ, format din experți desemnați de guvernele statelor membre. Ori de câte ori consideră util, Comisia consultă acest comitet în chestiunile de domeniul transporturilor, fără a aduce atingere atribuțiilor Comitetului Economic și Social.” |

(d)

La articolul 79:

în loc de

:

„Se constituie pe lângă Comisie un comitet consultativ, format din experți desemnați de guvernele statelor membre. Comisia îl consultă în domeniul transporturilor ori de câte ori consideră util, fără a aduce atingere atribuțiilor Comitetului Economic și Social.”,

se citește

:

„Se constituie pe lângă Comisie un comitet consultativ, format din experți desemnați de guvernele statelor membre. Ori de câte ori consideră util, Comisia consultă acest comitet în chestiunile de domeniul transporturilor, fără a aduce atingere atribuțiilor Comitetului Economic și Social.”

| (e) | La articolul 81 alineatul (3) litera (b):







  în loc de | : | „(b) | nu oferă întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența de pe o parte semnificativă a pieței produselor în cauză.”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

La articolul 81 alineatul (3) litera (b):

în loc de

:

„(b)

nu oferă întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența de pe o parte semnificativă a pieței produselor în cauză.”,

se citește

:

| „(b) | nu oferă întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența în ceea ce privește o parte semnificativă a produselor în cauză.” |
| --- | --- |

„(b)

nu oferă întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența în ceea ce privește o parte semnificativă a produselor în cauză.”

| (f) | La articolul 86 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   În ceea ce privește întreprinderile aflate în proprietate publică și întreprinderile cărora le acordă drepturi speciale sau exclusive, statele membre nu adoptă și nu mențin nici o măsură contrară normelor prezentului tratat și, în special, celor prevăzute la articolul 12 și la articolele 81-89.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   În ceea ce privește întreprinderile publice și întreprinderile cărora le acordă drepturi speciale sau exclusive, statele membre nu adoptă și nu mențin nici o măsură care contravine normelor prezentului tratat și, în special, celor prevăzute la articolul 12 și la articolele 81-89.” |

(f)

La articolul 86 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   În ceea ce privește întreprinderile aflate în proprietate publică și întreprinderile cărora le acordă drepturi speciale sau exclusive, statele membre nu adoptă și nu mențin nici o măsură contrară normelor prezentului tratat și, în special, celor prevăzute la articolul 12 și la articolele 81-89.”,

se citește

:

„(1)   În ceea ce privește întreprinderile publice și întreprinderile cărora le acordă drepturi speciale sau exclusive, statele membre nu adoptă și nu mențin nici o măsură care contravine normelor prezentului tratat și, în special, celor prevăzute la articolul 12 și la articolele 81-89.”

| (g) | La articolul 87 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.” |

(g)

La articolul 87 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.”,

se citește

:

„(1)   Cu excepția derogărilor prevăzute de prezentul tratat, sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.”

| (h) | La articolul 87 alineatul (3) literele (c) și (d):







  în loc de | : | „(c) | ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(h)

La articolul 87 alineatul (3) literele (c) și (d):

în loc de

:

„(c)

ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun;

| (d) | ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale și ale concurenței în Comunitate într-o măsură care contravine interesului comun;”, |
| --- | --- |

(d)

ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale și ale concurenței în Comunitate într-o măsură care contravine interesului comun;”,

se citește

:

| „(c) | ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun; |
| --- | --- |

„(c)

ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun;

| (d) | ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Comunitate într-o măsură care contravine interesului comun;”. |
| --- | --- |

(d)

ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Comunitate într-o măsură care contravine interesului comun;”.

| (i) | La articolul 101 alineatele (1) și (2):







  în loc de | : | „(1)   Se interzice BCE și băncilor centrale ale statelor membre, denumite în continuare «bănci centrale naționale», să acorde descoperit de cont sau orice alt tip de credit instituțiilor sau organelor Comunității, administrațiilor publice centrale, autorităților regionale sau locale, celorlalte autorități publice, celorlalte organisme sau întreprinderi aflate în proprietate publică din statele membre; este de asemenea interzisă și achiziționarea directă de la acestea de titluri de creanță de către BCE sau de către băncile centrale naționale.
  (2)   Alineatul (1) nu se aplică instituțiilor publice de credit care, în cadrul punerii la dispoziție de lichidități de către băncile centrale, beneficiază din partea băncilor centrale naționale și a BCE de același tratament ca și instituțiile private de credit.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Se interzice BCE și băncilor centrale ale statelor membre, denumite în continuare «bănci centrale naționale», să acorde credite pe descoperit de cont sau orice alt tip de facilitate de credit instituțiilor sau organelor Comunității, administrațiilor publice centrale, autorităților regionale sau locale, celorlalte autorități publice, celorlalte organisme sau întreprinderi publice din statele membre; de asemenea, se interzice cumpărarea de titluri de creanță direct de la acestea de către BCE sau de către băncile centrale naționale.
  (2)   Alineatul (1) nu se aplică instituțiilor publice de credit care, în contextul furnizării de lichidități de către băncile centrale, beneficiază din partea băncilor centrale naționale și a BCE de același tratament ca și instituțiile private de credit.” |

(i)

La articolul 101 alineatele (1) și (2):

în loc de

:

„(1)   Se interzice BCE și băncilor centrale ale statelor membre, denumite în continuare «bănci centrale naționale», să acorde descoperit de cont sau orice alt tip de credit instituțiilor sau organelor Comunității, administrațiilor publice centrale, autorităților regionale sau locale, celorlalte autorități publice, celorlalte organisme sau întreprinderi aflate în proprietate publică din statele membre; este de asemenea interzisă și achiziționarea directă de la acestea de titluri de creanță de către BCE sau de către băncile centrale naționale.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică instituțiilor publice de credit care, în cadrul punerii la dispoziție de lichidități de către băncile centrale, beneficiază din partea băncilor centrale naționale și a BCE de același tratament ca și instituțiile private de credit.”,

se citește

:

„(1)   Se interzice BCE și băncilor centrale ale statelor membre, denumite în continuare «bănci centrale naționale», să acorde credite pe descoperit de cont sau orice alt tip de facilitate de credit instituțiilor sau organelor Comunității, administrațiilor publice centrale, autorităților regionale sau locale, celorlalte autorități publice, celorlalte organisme sau întreprinderi publice din statele membre; de asemenea, se interzice cumpărarea de titluri de creanță direct de la acestea de către BCE sau de către băncile centrale naționale.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică instituțiilor publice de credit care, în contextul furnizării de lichidități de către băncile centrale, beneficiază din partea băncilor centrale naționale și a BCE de același tratament ca și instituțiile private de credit.”

| (j) | La articolul 103 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   Comunitatea nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi aflate în proprietate publică dintr-un stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific. Un stat membru nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi aflate în proprietate publică din alt stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Comunitatea nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi publice dintr-un stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific. Un stat membru nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi publice din alt stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific.” |

(j)

La articolul 103 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   Comunitatea nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi aflate în proprietate publică dintr-un stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific. Un stat membru nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi aflate în proprietate publică din alt stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific.”,

se citește

:

„(1)   Comunitatea nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi publice dintr-un stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific. Un stat membru nu răspunde și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi publice din alt stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific.”

| (k) | La articolul 105:







  în loc de | : | „(1)   Obiectivul principal al SEBC este menținerea stabilității prețurilor. Fără a aduce atingere obiectivului care vizează stabilitatea prețurilor, SEBC susține politicile economice generale din Comunitate pentru a contribui la realizarea obiectivelor Comunității, astfel cum sunt definite la articolul 2. SEBC acționează în conformitate cu principiul unei economii de piață deschise în care concurența este liberă, favorizând alocarea eficientă a resurselor și respectând principiile stabilite la articolul 4.
  Misiunile fundamentale ale SEBC constau în:






  — | definirea și punerea în aplicare a politicii monetare a Comunității; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(k)

La articolul 105:

în loc de

:

„(1)   Obiectivul principal al SEBC este menținerea stabilității prețurilor. Fără a aduce atingere obiectivului care vizează stabilitatea prețurilor, SEBC susține politicile economice generale din Comunitate pentru a contribui la realizarea obiectivelor Comunității, astfel cum sunt definite la articolul 2. SEBC acționează în conformitate cu principiul unei economii de piață deschise în care concurența este liberă, favorizând alocarea eficientă a resurselor și respectând principiile stabilite la articolul 4.

Misiunile fundamentale ale SEBC constau în:

—

definirea și punerea în aplicare a politicii monetare a Comunității;

| — | efectuarea operațiunilor de schimb în conformitate cu articolul 111; |
| --- | --- |

—

efectuarea operațiunilor de schimb în conformitate cu articolul 111;

| — | deținerea și administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre; |
| --- | --- |

—

deținerea și administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre;

| — | promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți. |
| --- | --- |

—

promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți.

Alineatul (2) a treia liniuță se aplică fără a aduce atingere deținerii și administrării, de către guvernele statelor membre, a unor fonduri de rulment în valută.

BCE este consultată:

| — | cu privire la orice act comunitar propus în domeniile care țin de competențele sale; |
| --- | --- |

—

cu privire la orice act comunitar propus în domeniile care țin de competențele sale;

| — | de autoritățile naționale, cu privire la orice proiect de reglementare din domeniile care țin de competențele sale, dar în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (6). |
| --- | --- |

—

de autoritățile naționale, cu privire la orice proiect de reglementare din domeniile care țin de competențele sale, dar în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (6).

În domeniile care țin de competențele sale, BCE poate prezenta avize instituțiilor sau organelor comunitare corespunzătoare sau autorităților naționale.

SEBC contribuie la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente privind controlul prudențial al instituțiilor de credit și la stabilitatea sistemului financiar.

Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, după consultarea BCE și cu avizul conform al Parlamentului European, poate încredința BCE misiuni speciale privind politicile în materia controlului prudențial al instituțiilor de credit și al altor instituții financiare, cu excepția societăților de asigurări.”,

se citește

:

„(1)   Obiectivul principal al SEBC este menținerea stabilității prețurilor. Fără a aduce atingere obiectivului privind stabilitatea prețurilor, SEBC sprijină politicile economice generale din Comunitate cu scopul de a contribui la realizarea obiectivelor Comunității, definite la articolul 2. SEBC acționează în conformitate cu principiul unei economii de piață deschise în care concurența este liberă, favorizând alocarea eficientă a resurselor și respectând principiile stabilite la articolul 4.

Misiunile fundamentale care urmează să fie îndeplinite prin intermediul SEBC sunt:

| — | definirea și punerea în aplicare a politicii monetare a Comunității; |
| --- | --- |

—

definirea și punerea în aplicare a politicii monetare a Comunității;

| — | efectuarea operațiunilor de schimb valutar în conformitate cu articolul 111; |
| --- | --- |

—

efectuarea operațiunilor de schimb valutar în conformitate cu articolul 111;

| — | deținerea și administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre; |
| --- | --- |

—

deținerea și administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre;

| — | promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți. |
| --- | --- |

—

promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți.

Alineatul (2) a treia liniuță se aplică fără a aduce atingere deținerii și administrării, de către guvernele statelor membre, a unor fonduri de rulment în valută.

BCE este consultată:

| — | cu privire la orice act comunitar propus în domeniile care țin de competențele sale; |
| --- | --- |

—

cu privire la orice act comunitar propus în domeniile care țin de competențele sale;

| — | de autoritățile naționale, cu privire la orice proiect de reglementare din domeniile care țin de competențele sale, dar în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (6). |
| --- | --- |

—

de autoritățile naționale, cu privire la orice proiect de reglementare din domeniile care țin de competențele sale, dar în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (6).

În domeniile care țin de competențele sale, BCE poate prezenta avize instituțiilor sau organelor comunitare corespunzătoare sau autorităților naționale.

SEBC contribuie la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar.

Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, după consultarea BCE și cu avizul conform al Parlamentului European, poate încredința BCE misiuni speciale privind politicile în materia supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit și a altor instituții financiare, cu excepția societăților de asigurări.”

| (l) | La articolul 106 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   BCE este singura abilitată să autorizeze emisiunea de bancnote în Comunitate. BCE și băncile centrale naționale pot emite astfel de bancnote. Bancnotele emise de BCE și de băncile centrale naționale sunt singurele care circulă legal în Comunitate.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   BCE este singura abilitată să autorizeze emisiunea de bancnote în Comunitate. BCE și băncile centrale naționale pot emite astfel de bancnote. Bancnotele emise de BCE și de băncile centrale naționale sunt singurele care au statutul de mijloc legal de plată în cadrul Comunității.” |

(l)

La articolul 106 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   BCE este singura abilitată să autorizeze emisiunea de bancnote în Comunitate. BCE și băncile centrale naționale pot emite astfel de bancnote. Bancnotele emise de BCE și de băncile centrale naționale sunt singurele care circulă legal în Comunitate.”,

se citește

:

„(1)   BCE este singura abilitată să autorizeze emisiunea de bancnote în Comunitate. BCE și băncile centrale naționale pot emite astfel de bancnote. Bancnotele emise de BCE și de băncile centrale naționale sunt singurele care au statutul de mijloc legal de plată în cadrul Comunității.”

| (m) | La articolul 107 alineatul (3):







  în loc de | : | „(3)   SEBC este condus de organele de decizie ale BCE, care sunt: Consiliul guvernatorilor și Comitetul Director.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(3)   SEBC este condus de organele de decizie ale BCE, care sunt: Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv.” |

(m)

La articolul 107 alineatul (3):

în loc de

:

„(3)   SEBC este condus de organele de decizie ale BCE, care sunt: Consiliul guvernatorilor și Comitetul Director.”,

se citește

:

„(3)   SEBC este condus de organele de decizie ale BCE, care sunt: Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv.”

| (n) | La articolul 110 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   Pentru îndeplinirea misiunilor încredințate SEBC, în conformitate cu prezentul tratat și cu condițiile stabilite de Statutul SEBC, BCE:






  — | adoptă regulamente în măsura necesară îndeplinirii misiunilor definite la articolul 3.1 prima liniuță, la articolul 19.1, 22 sau 25.2 din Statutul SEBC, precum și în cazurile prevăzute de actele Consiliului menționate la articolul 107 alineatul (6); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(n)

La articolul 110 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   Pentru îndeplinirea misiunilor încredințate SEBC, în conformitate cu prezentul tratat și cu condițiile stabilite de Statutul SEBC, BCE:

—

adoptă regulamente în măsura necesară îndeplinirii misiunilor definite la articolul 3.1 prima liniuță, la articolul 19.1, 22 sau 25.2 din Statutul SEBC, precum și în cazurile prevăzute de actele Consiliului menționate la articolul 107 alineatul (6);

| — | ia deciziile necesare îndeplinirii misiunilor încredințate SEBC în temeiul prezentului tratat și al Statutului SEBC; |
| --- | --- |

—

ia deciziile necesare îndeplinirii misiunilor încredințate SEBC în temeiul prezentului tratat și al Statutului SEBC;

| — | emite recomandări și avize.”, |
| --- | --- |

—

emite recomandări și avize.”,

se citește

:

„(1)   Pentru îndeplinirea misiunilor încredințate SEBC, în conformitate cu prezentul tratat și în condițiile stabilite de Statutul SEBC, BCE adoptă:

| — | regulamente în măsura necesară îndeplinirii misiunilor definite la articolul 3.1 prima liniuță, la articolul 19.1, 22 sau 25.2 din Statutul SEBC, precum și în cazurile prevăzute de actele Consiliului menționate la articolul 107 alineatul (6); |
| --- | --- |

—

regulamente în măsura necesară îndeplinirii misiunilor definite la articolul 3.1 prima liniuță, la articolul 19.1, 22 sau 25.2 din Statutul SEBC, precum și în cazurile prevăzute de actele Consiliului menționate la articolul 107 alineatul (6);

| — | deciziile necesare îndeplinirii misiunilor încredințate SEBC în conformitate cu prezentul tratat și cu Statutul SEBC; |
| --- | --- |

—

deciziile necesare îndeplinirii misiunilor încredințate SEBC în conformitate cu prezentul tratat și cu Statutul SEBC;

| — | recomandări și avize.” |
| --- | --- |

—

recomandări și avize.”

| (o) | La articolul 112:







  în loc de | : | „(1)   Consiliul guvernatorilor BCE este constituit din membrii Comitetului Director al BCE și din guvernatorii băncilor centrale naționale.






  (2) | (a) | Comitetul Director este constituit din președinte, un vicepreședinte și alți patru membri. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (b) | Președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai Comitetului Director sunt numiți de comun acord de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului Guvernatorilor BCE, dintre persoane a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute. |

(o)

La articolul 112:

în loc de

:

„(1)   Consiliul guvernatorilor BCE este constituit din membrii Comitetului Director al BCE și din guvernatorii băncilor centrale naționale.

(2)

(a)

Comitetul Director este constituit din președinte, un vicepreședinte și alți patru membri.

(b)

Președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai Comitetului Director sunt numiți de comun acord de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului Guvernatorilor BCE, dintre persoane a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute.

Mandatul acestora este pe termen de opt ani și nu poate fi reînnoit.

Doar resortisanții statelor membre pot fi membri ai Comitetului Director.”,

se citește

:

„(1)   Consiliul guvernatorilor BCE este constituit din membrii Comitetului executiv al BCE și din guvernatorii băncilor centrale naționale.

| (2) | (a) | Comitetul executiv este constituit din președinte, un vicepreședinte și alți patru membri. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai Comitetului executiv sunt numiți de comun acord de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului guvernatorilor BCE, dintre persoane a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute. |

(2)

(a)

Comitetul executiv este constituit din președinte, un vicepreședinte și alți patru membri.

(b)

Președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai Comitetului executiv sunt numiți de comun acord de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului guvernatorilor BCE, dintre persoane a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute.

Mandatul acestora este pe termen de opt ani și nu poate fi reînnoit.

Doar resortisanții statelor membre pot fi membri ai Comitetului executiv.”

| (p) | La articolul 113 alineatul (3) al doilea paragraf:







  în loc de | : | „Președintele BCE și ceilalți membri ai Comitetului Director pot, la cererea Parlamentului European sau din proprie inițiativă, să fie audiați de comisiile competente ale Parlamentului European.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Președintele BCE și ceilalți membri ai Comitetului executiv pot, la cererea Parlamentului European sau din proprie inițiativă, să fie audiați de comisiile competente ale Parlamentului European.” |

(p)

La articolul 113 alineatul (3) al doilea paragraf:

în loc de

:

„Președintele BCE și ceilalți membri ai Comitetului Director pot, la cererea Parlamentului European sau din proprie inițiativă, să fie audiați de comisiile competente ale Parlamentului European.”,

se citește

:

„Președintele BCE și ceilalți membri ai Comitetului executiv pot, la cererea Parlamentului European sau din proprie inițiativă, să fie audiați de comisiile competente ale Parlamentului European.”

| (q) | La articolul 139 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   Dialogul între partenerii sociali la nivel comunitar poate conduce, în cazul în care aceștia doresc, la relații convenționale, inclusiv la acorduri.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Dialogul între partenerii sociali la nivel comunitar poate conduce, în cazul în care aceștia doresc, la raporturi contractuale, inclusiv la acorduri.” |

(q)

La articolul 139 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   Dialogul între partenerii sociali la nivel comunitar poate conduce, în cazul în care aceștia doresc, la relații convenționale, inclusiv la acorduri.”,

se citește

:

„(1)   Dialogul între partenerii sociali la nivel comunitar poate conduce, în cazul în care aceștia doresc, la raporturi contractuale, inclusiv la acorduri.”

| (r) | La articolul 161 primul paragraf:







  în loc de | : | „Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 162, Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, după ce a obținut avizul conform al Parlamentului European și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor, definește misiunile, obiectivele prioritare și organizarea fondurilor structurale, ceea ce poate să implice regruparea fondurilor. Hotărând în conformitate cu aceeași procedură, Consiliul definește de asemenea normele generale aplicabile fondurilor, precum și dispozițiile necesare pentru a asigura eficiența și coordonarea fondurilor între ele și cu celelalte instrumente financiare existente.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 162, Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, după ce a obținut avizul conform al Parlamentului European și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor, definește misiunile, obiectivele prioritare și organizarea fondurilor structurale, ceea ce poate să implice regruparea fondurilor. Normele generale aplicabile fondurilor, precum și dispozițiile necesare pentru a asigura eficiența și coordonarea fondurilor între ele și cu celelalte instrumente financiare existente se definesc, de asemenea, de Consiliu, hotărând în conformitate cu aceeași procedură.” |

(r)

La articolul 161 primul paragraf:

în loc de

:

„Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 162, Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, după ce a obținut avizul conform al Parlamentului European și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor, definește misiunile, obiectivele prioritare și organizarea fondurilor structurale, ceea ce poate să implice regruparea fondurilor. Hotărând în conformitate cu aceeași procedură, Consiliul definește de asemenea normele generale aplicabile fondurilor, precum și dispozițiile necesare pentru a asigura eficiența și coordonarea fondurilor între ele și cu celelalte instrumente financiare existente.”,

se citește

:

„Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 162, Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, după ce a obținut avizul conform al Parlamentului European și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor, definește misiunile, obiectivele prioritare și organizarea fondurilor structurale, ceea ce poate să implice regruparea fondurilor. Normele generale aplicabile fondurilor, precum și dispozițiile necesare pentru a asigura eficiența și coordonarea fondurilor între ele și cu celelalte instrumente financiare existente se definesc, de asemenea, de Consiliu, hotărând în conformitate cu aceeași procedură.”

| (s) | La articolul 162 primul paragraf:







  în loc de | : | „Deciziile de aplicare privind Fondul European de Dezvoltare Regională se adoptă de Consiliu, care hotărăște în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor, adoptă deciziile de aplicare privind Fondul European de Dezvoltare Regională.” |

(s)

La articolul 162 primul paragraf:

în loc de

:

„Deciziile de aplicare privind Fondul European de Dezvoltare Regională se adoptă de Consiliu, care hotărăște în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor.”,

se citește

:

„Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor, adoptă deciziile de aplicare privind Fondul European de Dezvoltare Regională.”

| (t) | La articolul 166 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   Un program-cadru multianual, în care sunt prevăzute toate acțiunile Comunității, se adoptă de către Consiliu, care hotărăște în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251, după consultarea Comitetului Economic și Social.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251, după consultarea Comitetului Economic și Social, adoptă un program-cadru multianual, în care sunt prevăzute toate acțiunile Comunității.” |

(t)

La articolul 166 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   Un program-cadru multianual, în care sunt prevăzute toate acțiunile Comunității, se adoptă de către Consiliu, care hotărăște în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251, după consultarea Comitetului Economic și Social.”,

se citește

:

„(1)   Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251, după consultarea Comitetului Economic și Social, adoptă un program-cadru multianual, în care sunt prevăzute toate acțiunile Comunității.”

| (u) | La articolul 184 alineatele (1) și (2):







  în loc de | : | „(1)   Importurile originare din țări și teritorii beneficiază, la intrarea în statele membre, de interzicerea taxelor vamale care se aplică între statele membre, în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat.
  (2)   La intrarea în fiecare țară și teritoriu, se interzic taxele vamale aplicate importurilor din statele membre și din celelalte țări și teritorii, în conformitate cu dispozițiile articolului 25.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Sunt interzise taxele vamale la importurile în statele membre ale mărfurilor originare din țări și teritorii care se aplică între statele membre, în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat.
  (2)   Sunt interzise taxele vamale la importurile în orice țară și teritoriu, din statele membre și din celelalte țări și teritorii, în conformitate cu dispozițiile articolului 25.” |

(u)

La articolul 184 alineatele (1) și (2):

în loc de

:

„(1)   Importurile originare din țări și teritorii beneficiază, la intrarea în statele membre, de interzicerea taxelor vamale care se aplică între statele membre, în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat.

(2)   La intrarea în fiecare țară și teritoriu, se interzic taxele vamale aplicate importurilor din statele membre și din celelalte țări și teritorii, în conformitate cu dispozițiile articolului 25.”,

se citește

:

„(1)   Sunt interzise taxele vamale la importurile în statele membre ale mărfurilor originare din țări și teritorii care se aplică între statele membre, în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat.

(2)   Sunt interzise taxele vamale la importurile în orice țară și teritoriu, din statele membre și din celelalte țări și teritorii, în conformitate cu dispozițiile articolului 25.”

| (v) | La articolul 195 alineatul (2) al doilea paragraf:







  în loc de | : | „Ombudsmanul poate fi destituit de Curtea de Justiție, la plângerea Parlamentului European, în cazul în care nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării funcțiilor sale sau a comis o faptă din culpă gravă.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Ombudsmanul poate fi destituit de Curtea de Justiție, la plângerea Parlamentului European, în cazul în care nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării funcțiilor sale sau a comis o abatere gravă.” |

(v)

La articolul 195 alineatul (2) al doilea paragraf:

în loc de

:

„Ombudsmanul poate fi destituit de Curtea de Justiție, la plângerea Parlamentului European, în cazul în care nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării funcțiilor sale sau a comis o faptă din culpă gravă.”,

se citește

:

„Ombudsmanul poate fi destituit de Curtea de Justiție, la plângerea Parlamentului European, în cazul în care nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării funcțiilor sale sau a comis o abatere gravă.”

| (w) | La articolul 221 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „În cazul în care există o prevedere statutară în acest sens, Curtea de Justiție se poate întruni și în ședință plenară.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Curtea de Justiție se poate întruni și în ședință plenară atunci când Statutul prevede aceasta.” |

(w)

La articolul 221 al treilea paragraf:

în loc de

:

„În cazul în care există o prevedere statutară în acest sens, Curtea de Justiție se poate întruni și în ședință plenară.”,

se citește

:

„Curtea de Justiție se poate întruni și în ședință plenară atunci când Statutul prevede aceasta.”

| (x) | La articolul 224 ultimul paragraf:







  în loc de | : | „Cu excepția cazului în care Curtea de Justiție dispune altfel, dispozițiile prezentului tratat referitoare la Curtea de Justiție se aplică și Tribunalului de Primă Instanță.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Cu excepția cazului în care Statutul Curții de Justiție dispune altfel, dispozițiile prezentului tratat referitoare la Curtea de Justiție sunt aplicabile și Tribunalului de Primă Instanță.” |

(x)

La articolul 224 ultimul paragraf:

în loc de

:

„Cu excepția cazului în care Curtea de Justiție dispune altfel, dispozițiile prezentului tratat referitoare la Curtea de Justiție se aplică și Tribunalului de Primă Instanță.”,

se citește

:

„Cu excepția cazului în care Statutul Curții de Justiție dispune altfel, dispozițiile prezentului tratat referitoare la Curtea de Justiție sunt aplicabile și Tribunalului de Primă Instanță.”

| (y) | La articolul 225:







  în loc de | : | „(1)   Tribunalul de Primă Instanță are competența să audieze și să decidă în primă instanță în acțiunile menționate la articolele 230, 232, 235, 236, și 238, cu excepția celor care sunt atribuite unei camere jurisdicționale și a celor rezervate prin statut Curții de Justiție. Statutul poate prevedea pentru Tribunalul de Primă Instanță competențe în alte categorii de acțiuni.
  Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face obiectul unui recurs introdus la Curtea de Justiție, limitat la chestiuni de drept, în condițiile și limitele prevăzute de statut.
  (2)   Tribunalul de Primă Instanță are competența de a audia și decide în acțiunile formulate împotriva deciziilor camerelor jurisdicționale instituite în conformitate cu articolul 225a.
  Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.
  (3)   Tribunalul de Primă Instanță are competență de a audia și decide în cauze formulate în temeiul articolului 234, în domenii specifice stabilite de statut.
  În cazul în care Tribunalul de Primă Instanță consideră că respectiva cauză necesită o decizie de principiu susceptibilă de a aduce atingere unității sau coerenței dreptului comunitar, acesta poate trimite cauza spre soluționare Curții de Justiție.
  Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în chestiuni preliminare pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Tribunalul de Primă Instanță are competența să judece în primă instanță acțiunile menționate la articolele 230, 232, 235, 236 și 238, cu excepția celor care sunt atribuite unei camere jurisdicționale și a celor rezervate prin Statut Curții de Justiție. Statutul poate prevedea pentru Tribunalul de Primă Instanță competențe în alte categorii de acțiuni.
  Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face obiectul unui recurs introdus la Curtea de Justiție, limitat la chestiuni de drept, în condițiile și limitele prevăzute de statut.
  (2)   Tribunalul de Primă Instanță are competența să judece acțiunile formulate împotriva deciziilor camerelor jurisdicționale instituite în conformitate cu articolul 225a.
  Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.
  (3)   Tribunalul de Primă Instanță are competență să judece trimiteri preliminare adresate în temeiul articolului 234, în domenii specifice stabilite de statut.
  În cazul în care Tribunalul de Primă Instanță consideră că respectiva cauză necesită o decizie de principiu susceptibilă de a aduce atingere unității sau coerenței dreptului comunitar, acesta poate trimite cauza spre soluționare Curții de Justiție.
  Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în trimiteri preliminare pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.” |

(y)

La articolul 225:

în loc de

:

„(1)   Tribunalul de Primă Instanță are competența să audieze și să decidă în primă instanță în acțiunile menționate la articolele 230, 232, 235, 236, și 238, cu excepția celor care sunt atribuite unei camere jurisdicționale și a celor rezervate prin statut Curții de Justiție. Statutul poate prevedea pentru Tribunalul de Primă Instanță competențe în alte categorii de acțiuni.

Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face obiectul unui recurs introdus la Curtea de Justiție, limitat la chestiuni de drept, în condițiile și limitele prevăzute de statut.

(2)   Tribunalul de Primă Instanță are competența de a audia și decide în acțiunile formulate împotriva deciziilor camerelor jurisdicționale instituite în conformitate cu articolul 225a.

Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.

(3)   Tribunalul de Primă Instanță are competență de a audia și decide în cauze formulate în temeiul articolului 234, în domenii specifice stabilite de statut.

În cazul în care Tribunalul de Primă Instanță consideră că respectiva cauză necesită o decizie de principiu susceptibilă de a aduce atingere unității sau coerenței dreptului comunitar, acesta poate trimite cauza spre soluționare Curții de Justiție.

Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în chestiuni preliminare pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.”,

se citește

:

„(1)   Tribunalul de Primă Instanță are competența să judece în primă instanță acțiunile menționate la articolele 230, 232, 235, 236 și 238, cu excepția celor care sunt atribuite unei camere jurisdicționale și a celor rezervate prin Statut Curții de Justiție. Statutul poate prevedea pentru Tribunalul de Primă Instanță competențe în alte categorii de acțiuni.

Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face obiectul unui recurs introdus la Curtea de Justiție, limitat la chestiuni de drept, în condițiile și limitele prevăzute de statut.

(2)   Tribunalul de Primă Instanță are competența să judece acțiunile formulate împotriva deciziilor camerelor jurisdicționale instituite în conformitate cu articolul 225a.

Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în temeiul prezentului alineat pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.

(3)   Tribunalul de Primă Instanță are competență să judece trimiteri preliminare adresate în temeiul articolului 234, în domenii specifice stabilite de statut.

În cazul în care Tribunalul de Primă Instanță consideră că respectiva cauză necesită o decizie de principiu susceptibilă de a aduce atingere unității sau coerenței dreptului comunitar, acesta poate trimite cauza spre soluționare Curții de Justiție.

Deciziile pronunțate de Tribunalul de Primă Instanță în trimiteri preliminare pot face, în mod excepțional, obiectul unei reexaminări de către Curtea de Justiție, în condițiile și limitele prevăzute de statut, în cazul în care există un risc serios pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar.”

| (z) | La articolul 226 primul paragraf:







  în loc de | : | „În cazul în care Comisia consideră că un stat membru nu și-a îndeplinit una din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, emite un aviz motivat cu privire la acest subiect, după ce a oferit statului în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazul în care Comisia consideră că un stat membru a încălcat oricare dintre obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, aceasta emite un aviz motivat cu privire la acest aspect, după ce a oferit statului în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile.” |

(z)

La articolul 226 primul paragraf:

în loc de

:

„În cazul în care Comisia consideră că un stat membru nu și-a îndeplinit una din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, emite un aviz motivat cu privire la acest subiect, după ce a oferit statului în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile.”,

se citește

:

„În cazul în care Comisia consideră că un stat membru a încălcat oricare dintre obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, aceasta emite un aviz motivat cu privire la acest aspect, după ce a oferit statului în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile.”

| (aa) | La articolul 227 primul paragraf:







  în loc de | : | „Oricare dintre statele membre poate sesiza Curtea de Justiție în cazul în care consideră că un alt stat membru nu și-a îndeplinit una din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Oricare dintre statele membre poate sesiza Curtea de Justiție în cazul în care consideră că un alt stat membru a încălcat oricare dintre obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat.” |

(aa)

La articolul 227 primul paragraf:

în loc de

:

„Oricare dintre statele membre poate sesiza Curtea de Justiție în cazul în care consideră că un alt stat membru nu și-a îndeplinit una din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat.”,

se citește

:

„Oricare dintre statele membre poate sesiza Curtea de Justiție în cazul în care consideră că un alt stat membru a încălcat oricare dintre obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat.”

| (bb) | La articolul 228 alineatul (1):







  în loc de | : | „(1)   În cazul în care Curtea de Justiție constată că un stat membru nu și-a îndeplinit una din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, acest stat este obligat să ia măsurile pe care le impune executarea hotărârii Curții de Justiție.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   În cazul în care Curtea de Justiție constată că un stat membru a încălcat oricare dintre obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, acest stat este obligat să ia măsurile pe care le impune executarea hotărârii Curții de Justiție.” |

(bb)

La articolul 228 alineatul (1):

în loc de

:

„(1)   În cazul în care Curtea de Justiție constată că un stat membru nu și-a îndeplinit una din obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, acest stat este obligat să ia măsurile pe care le impune executarea hotărârii Curții de Justiție.”,

se citește

:

„(1)   În cazul în care Curtea de Justiție constată că un stat membru a încălcat oricare dintre obligațiile care îi revin în temeiul prezentului tratat, acest stat este obligat să ia măsurile pe care le impune executarea hotărârii Curții de Justiție.”

| (cc) | La articolul 229:







  în loc de | : | „Regulamentele adoptate în comun de Parlamentul European și de Consiliu în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat pot conferi Curții de Justiție competența de fond în privința sancțiunilor prevăzute de aceste regulamente.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Regulamentele adoptate de Consiliu și cele adoptate în comun de Parlamentul European și de Consiliu în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat pot conferi Curții de Justiție competența de fond în privința sancțiunilor prevăzute de aceste regulamente.” |

(cc)

La articolul 229:

în loc de

:

„Regulamentele adoptate în comun de Parlamentul European și de Consiliu în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat pot conferi Curții de Justiție competența de fond în privința sancțiunilor prevăzute de aceste regulamente.”,

se citește

:

„Regulamentele adoptate de Consiliu și cele adoptate în comun de Parlamentul European și de Consiliu în conformitate cu dispozițiile prezentului tratat pot conferi Curții de Justiție competența de fond în privința sancțiunilor prevăzute de aceste regulamente.”

| (dd) | La articolul 232 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „Orice persoană fizică sau juridică poate sesiza Curtea de Justiție în condițiile stabilite de paragrafele precedente cu o plângere împotriva unei instituții a Comunității care a omis să îi adreseze un act, altul decât o recomandare sau un aviz.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Orice persoană fizică sau juridică poate sesiza Curtea de Justiție în condițiile stabilite de paragrafele precedente în legătură cu omisiunea unei instituții a Comunității de a-i adresa un act, altul decât o recomandare sau un aviz.” |

(dd)

La articolul 232 al treilea paragraf:

în loc de

:

„Orice persoană fizică sau juridică poate sesiza Curtea de Justiție în condițiile stabilite de paragrafele precedente cu o plângere împotriva unei instituții a Comunității care a omis să îi adreseze un act, altul decât o recomandare sau un aviz.”,

se citește

:

„Orice persoană fizică sau juridică poate sesiza Curtea de Justiție în condițiile stabilite de paragrafele precedente în legătură cu omisiunea unei instituții a Comunității de a-i adresa un act, altul decât o recomandare sau un aviz.”

| (ee) | La articolul 240:







  în loc de | : | „Litigiile în care Comunitatea este parte nu sunt, pentru acest motiv, sustrase competenței instanțelor judecătorești naționale, cu excepția cazurilor în care prin prezentul tratat competența este atribuită Curții de Justiție.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Calitatea de parte a Comunității nu înlătură competența instanțelor naționale cu privire la litigiile respective, cu excepția cazurilor în care prin prezentul tratat competența este atribuită Curții de Justiție.” |

(ee)

La articolul 240:

în loc de

:

„Litigiile în care Comunitatea este parte nu sunt, pentru acest motiv, sustrase competenței instanțelor judecătorești naționale, cu excepția cazurilor în care prin prezentul tratat competența este atribuită Curții de Justiție.”,

se citește

:

„Calitatea de parte a Comunității nu înlătură competența instanțelor naționale cu privire la litigiile respective, cu excepția cazurilor în care prin prezentul tratat competența este atribuită Curții de Justiție.”

| (ff) | La articolul 248 ultimul paragraf:







  în loc de | : | „Curtea de Conturi își stabilește regulamentul de ordine interioară. Acest regulament se supune aprobării Consiliului, care hotărăște cu majoritate calificată.” |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Curtea de Conturi își stabilește regulamentul de ordine interioară. Acest regulament se aprobă de către Consiliu, hotărând cu majoritate calificată.” |

(ff)

La articolul 248 ultimul paragraf:

în loc de

:

„Curtea de Conturi își stabilește regulamentul de ordine interioară. Acest regulament se supune aprobării Consiliului, care hotărăște cu majoritate calificată.”

se citește

:

„Curtea de Conturi își stabilește regulamentul de ordine interioară. Acest regulament se aprobă de către Consiliu, hotărând cu majoritate calificată.”

| (gg) | La articolul 256 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „După îndeplinirea acestor formalități, la cererea părții interesate, aceasta poate proceda la executarea silită, sesizând direct organul competent în conformitate cu legislația internă.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „După îndeplinirea acestor formalități, la cererea părții interesate, aceasta poate proceda la executarea silită, sesizând direct autoritatea competentă în conformitate cu legislația internă.” |

(gg)

La articolul 256 al treilea paragraf:

în loc de

:

„După îndeplinirea acestor formalități, la cererea părții interesate, aceasta poate proceda la executarea silită, sesizând direct organul competent în conformitate cu legislația internă.”,

se citește

:

„După îndeplinirea acestor formalități, la cererea părții interesate, aceasta poate proceda la executarea silită, sesizând direct autoritatea competentă în conformitate cu legislația internă.”

| (hh) | La articolul 271 al doilea paragraf:







  în loc de | : | „În condițiile care vor fi stabilite prin punerea în aplicare a articolului 279, creditele, altele decât cele pentru cheltuielile de personal, neutilizate până la sfârșitul exercițiului financiar, vor putea fi reportate exclusiv pentru exercițiul următor.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În condițiile care se stabilesc în conformitate cu articolul 279, creditele, altele decât cele pentru cheltuielile de personal, neutilizate până la sfârșitul exercițiului financiar, vor putea fi reportate exclusiv pentru exercițiul următor.” |

(hh)

La articolul 271 al doilea paragraf:

în loc de

:

„În condițiile care vor fi stabilite prin punerea în aplicare a articolului 279, creditele, altele decât cele pentru cheltuielile de personal, neutilizate până la sfârșitul exercițiului financiar, vor putea fi reportate exclusiv pentru exercițiul următor.”,

se citește

:

„În condițiile care se stabilesc în conformitate cu articolul 279, creditele, altele decât cele pentru cheltuielile de personal, neutilizate până la sfârșitul exercițiului financiar, vor putea fi reportate exclusiv pentru exercițiul următor.”

| (ii) | La articolul 274 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „În cadrul bugetului, Comisia poate proceda, în limitele și condițiile stabilite de regulamentul adoptat pentru punerea în aplicare a articolului 279, la transferarea de credite dintr-un capitol în altul sau dintr-o subdiviziune în alta.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cadrul bugetului, Comisia poate proceda, în limitele și condițiile prevăzute de regulamentul elaborat în temeiul articolului 279, la transferarea de credite dintr-un capitol în altul sau dintr-o subdiviziune în alta.” |

(ii)

La articolul 274 al treilea paragraf:

în loc de

:

„În cadrul bugetului, Comisia poate proceda, în limitele și condițiile stabilite de regulamentul adoptat pentru punerea în aplicare a articolului 279, la transferarea de credite dintr-un capitol în altul sau dintr-o subdiviziune în alta.”,

se citește

:

„În cadrul bugetului, Comisia poate proceda, în limitele și condițiile prevăzute de regulamentul elaborat în temeiul articolului 279, la transferarea de credite dintr-un capitol în altul sau dintr-o subdiviziune în alta.”

| (jj) | La articolul 276 alineatul (1) prima teză:







  în loc de | : | „(1)   Parlamentul European, la recomandarea Consiliului, care hotărăște cu majoritate calificată, descarcă de execuția bugetului Comisia.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Parlamentul European adoptă, la recomandarea Consiliului hotărând cu majoritate calificată, descărcarea Comisiei de execuția bugetului.” |

(jj)

La articolul 276 alineatul (1) prima teză:

în loc de

:

„(1)   Parlamentul European, la recomandarea Consiliului, care hotărăște cu majoritate calificată, descarcă de execuția bugetului Comisia.”,

se citește

:

„(1)   Parlamentul European adoptă, la recomandarea Consiliului hotărând cu majoritate calificată, descărcarea Comisiei de execuția bugetului.”

| (kk) | La articolul 312:







  în loc de | : | „Prezentul tratat se încheie pe termen nelimitat.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Prezentul tratat se încheie pe durată nelimitată.” |

(kk)

La articolul 312:

în loc de

:

„Prezentul tratat se încheie pe termen nelimitat.”,

se citește

:

„Prezentul tratat se încheie pe durată nelimitată.”

| 4. | Protocoale anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul de instituire a Comunității Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice
  Protocolul (nr. 6) privind Statutul Curții de Justiție (2001)






  (a) | Denumirea titlului II







  în loc de | : | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | |

4.

Protocoale anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul de instituire a Comunității Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice

Protocolul (nr. 6) privind Statutul Curții de Justiție (2001)

(a)

Denumirea titlului II

în loc de

:

se citește

:

| (b) | La articolul 9 primul paragraf:







  în loc de | : | „Înlocuirea parțială a judecătorilor, care are loc la fiecare trei ani, privește în mod alternativ patrusprezece, respectiv treisprezece judecători.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazul în care, la fiecare trei ani, judecătorii sunt înlocuiți parțial, se înlocuiesc alternativ câte paisprezece, respectiv treisprezece judecători.” |

(b)

La articolul 9 primul paragraf:

în loc de

:

„Înlocuirea parțială a judecătorilor, care are loc la fiecare trei ani, privește în mod alternativ patrusprezece, respectiv treisprezece judecători.”,

se citește

:

„În cazul în care, la fiecare trei ani, judecătorii sunt înlocuiți parțial, se înlocuiesc alternativ câte paisprezece, respectiv treisprezece judecători.”

| (c) | La articolul 16 al cincilea paragraf:







  în loc de | : | „În plus, în cazul în care consideră că o cauză de care este sesizată are o importanță excepțională, Curtea poate decide, după audierea avocatului general, să trimită cauza la ședința plenară.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În plus, în cazul în care consideră că o cauză cu care este sesizată are o importanță excepțională, Curtea poate decide, după ascultarea avocatului general, să trimită cauza la ședința plenară.” |

(c)

La articolul 16 al cincilea paragraf:

în loc de

:

„În plus, în cazul în care consideră că o cauză de care este sesizată are o importanță excepțională, Curtea poate decide, după audierea avocatului general, să trimită cauza la ședința plenară.”,

se citește

:

„În plus, în cazul în care consideră că o cauză cu care este sesizată are o importanță excepțională, Curtea poate decide, după ascultarea avocatului general, să trimită cauza la ședința plenară.”

| (d) | La articolul 17 al cincilea paragraf:







  în loc de | : | „În cazul în care unul din judecătorii unei camere este împiedicat să participe la deliberări, acesta poate apela la un judecător membru al altei camere, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În caz de împiedicare a unuia dintre judecătorii unei camere, se poate face apel la un judecător membru al altei camere, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură.” |

(d)

La articolul 17 al cincilea paragraf:

în loc de

:

„În cazul în care unul din judecătorii unei camere este împiedicat să participe la deliberări, acesta poate apela la un judecător membru al altei camere, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură.”,

se citește

:

„În caz de împiedicare a unuia dintre judecătorii unei camere, se poate face apel la un judecător membru al altei camere, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură.”

| (e) | La articolul 20 primul paragraf:







  în loc de | : | „Procedura în fața Curții constă din două etape: o etapă scrisă și una orală.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Procedura în fața Curții constă în două faze: o fază scrisă și una orală.” |

(e)

La articolul 20 primul paragraf:

în loc de

:

„Procedura în fața Curții constă din două etape: o etapă scrisă și una orală.”,

se citește

:

„Procedura în fața Curții constă în două faze: o fază scrisă și una orală.”

| (f) | La articolul 21 primul paragraf:







  în loc de | : | „Curtea este sesizată printr-o cerere adresată grefierului. Cererea trebuie să cuprindă numele și domiciliul reclamantului, calitatea semnatarului, numele părții sau părților împotriva cărora se înaintează cererea, obiectul litigiului, concluziile și o expunere sumară a motivelor de drept invocate.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Curtea este sesizată printr-o cerere adresată grefierului. Cererea trebuie să cuprindă numele și domiciliul reclamantului, calitatea semnatarului, numele părții sau părților împotriva cărora se înaintează cererea, obiectul litigiului, concluziile și o expunere sumară a motivelor invocate.” |

(f)

La articolul 21 primul paragraf:

în loc de

:

„Curtea este sesizată printr-o cerere adresată grefierului. Cererea trebuie să cuprindă numele și domiciliul reclamantului, calitatea semnatarului, numele părții sau părților împotriva cărora se înaintează cererea, obiectul litigiului, concluziile și o expunere sumară a motivelor de drept invocate.”,

se citește

:

„Curtea este sesizată printr-o cerere adresată grefierului. Cererea trebuie să cuprindă numele și domiciliul reclamantului, calitatea semnatarului, numele părții sau părților împotriva cărora se înaintează cererea, obiectul litigiului, concluziile și o expunere sumară a motivelor invocate.”

| (g) | La articolul 22 primul paragraf:







  în loc de | : | „În cazurile menționate la articolul 18 din Tratatul CEEA, Curtea este sesizată printr-o acțiune adresată grefierului. Acțiunea trebuie să cuprindă numele și domiciliul petentului, calitatea semnatarului, menționarea deciziei împotriva căreia este înaintat recursul, părțile adverse, obiectul litigiului, concluziile și expunerea sumară a motivelor de drept invocate.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazurile menționate la articolul 18 din Tratatul CEEA, Curtea este sesizată printr-o acțiune adresată grefierului. Acțiunea trebuie să cuprindă numele și domiciliul petentului, calitatea semnatarului, menționarea deciziei împotriva căreia este înaintat recursul, părțile adverse, obiectul litigiului, concluziile și expunerea sumară a motivelor invocate.” |

(g)

La articolul 22 primul paragraf:

în loc de

:

„În cazurile menționate la articolul 18 din Tratatul CEEA, Curtea este sesizată printr-o acțiune adresată grefierului. Acțiunea trebuie să cuprindă numele și domiciliul petentului, calitatea semnatarului, menționarea deciziei împotriva căreia este înaintat recursul, părțile adverse, obiectul litigiului, concluziile și expunerea sumară a motivelor de drept invocate.”,

se citește

:

„În cazurile menționate la articolul 18 din Tratatul CEEA, Curtea este sesizată printr-o acțiune adresată grefierului. Acțiunea trebuie să cuprindă numele și domiciliul petentului, calitatea semnatarului, menționarea deciziei împotriva căreia este înaintat recursul, părțile adverse, obiectul litigiului, concluziile și expunerea sumară a motivelor invocate.”

| (h) | La articolul 23 primul paragraf:







  în loc de | : | „În cazurile prevăzute la articolul 35 alineatul (1) din Tratatul UE, de articolul 234 din Tratatul CE și de articolul 150 din Tratatul CEEA, decizia instanței judecătorești naționale care își suspendă procedura și sesizează Curtea este notificată Curții de către instanța judecătorească națională respectivă. Această decizie este apoi notificată de către grefierul Curții, părților în cauză, statelor membre și Comisiei, precum și Consiliului sau Băncii Centrale Europene, în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată provine de la aceste entități, și Parlamentului European și Consiliului în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată a fost adoptat în comun de aceste două instituții.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazurile prevăzute la articolul 35 alineatul (1) din Tratatul UE, la articolul 234 din Tratatul CE și la articolul 150 din Tratatul CEEA, decizia instanței naționale care își suspendă procedura și sesizează Curtea este notificată Curții de către instanța națională respectivă. Această decizie este apoi notificată de către grefierul Curții părților în cauză, statelor membre și Comisiei, precum și Consiliului sau Băncii Centrale Europene, în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată provine de la aceste entități, și Parlamentului European și Consiliului în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată a fost adoptat în comun de aceste două instituții.
  În termen de două luni de la data ultimei notificări, părțile, statele membre, Comisia și, dacă este cazul, Parlamentul European, Consiliul și Banca Centrală Europeană au dreptul de a depune la Curte memorii sau observații scrise.” |

(h)

La articolul 23 primul paragraf:

în loc de

:

„În cazurile prevăzute la articolul 35 alineatul (1) din Tratatul UE, de articolul 234 din Tratatul CE și de articolul 150 din Tratatul CEEA, decizia instanței judecătorești naționale care își suspendă procedura și sesizează Curtea este notificată Curții de către instanța judecătorească națională respectivă. Această decizie este apoi notificată de către grefierul Curții, părților în cauză, statelor membre și Comisiei, precum și Consiliului sau Băncii Centrale Europene, în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată provine de la aceste entități, și Parlamentului European și Consiliului în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată a fost adoptat în comun de aceste două instituții.”,

se citește

:

„În cazurile prevăzute la articolul 35 alineatul (1) din Tratatul UE, la articolul 234 din Tratatul CE și la articolul 150 din Tratatul CEEA, decizia instanței naționale care își suspendă procedura și sesizează Curtea este notificată Curții de către instanța națională respectivă. Această decizie este apoi notificată de către grefierul Curții părților în cauză, statelor membre și Comisiei, precum și Consiliului sau Băncii Centrale Europene, în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată provine de la aceste entități, și Parlamentului European și Consiliului în cazul în care actul a cărui validitate sau interpretare este contestată a fost adoptat în comun de aceste două instituții.

În termen de două luni de la data ultimei notificări, părțile, statele membre, Comisia și, dacă este cazul, Parlamentul European, Consiliul și Banca Centrală Europeană au dreptul de a depune la Curte memorii sau observații scrise.”

| (i) | La articolul 23 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „În cazurile menționate la articolul 234 din Tratatul CE, decizia instanței judecătorești naționale este notificată, prin grija grefierului Curții, și statelor părți la Acordul privind Spațiul Economic European, altele decât statele membre, precum și Autorității de supraveghere AELS menționată de acordul respectiv, care, în cazul în care este vizat unul dintre domeniile de aplicare ale acordului, pot depune la Curte memorii sau observații scrise, în termen de două luni de la data notificării.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazurile menționate la articolul 234 din Tratatul CE, decizia instanței naționale este notificată, prin grija grefierului Curții, și statelor părți la Acordul privind Spațiul Economic European, altele decât statele membre, precum și Autorității de supraveghere a AELS menționată de acordul respectiv, care, în cazul în care este vizat unul dintre domeniile de aplicare ale acordului, pot depune la Curte memorii sau observații scrise, în termen de două luni de la data notificării.” |

(i)

La articolul 23 al treilea paragraf:

în loc de

:

„În cazurile menționate la articolul 234 din Tratatul CE, decizia instanței judecătorești naționale este notificată, prin grija grefierului Curții, și statelor părți la Acordul privind Spațiul Economic European, altele decât statele membre, precum și Autorității de supraveghere AELS menționată de acordul respectiv, care, în cazul în care este vizat unul dintre domeniile de aplicare ale acordului, pot depune la Curte memorii sau observații scrise, în termen de două luni de la data notificării.”,

se citește

:

„În cazurile menționate la articolul 234 din Tratatul CE, decizia instanței naționale este notificată, prin grija grefierului Curții, și statelor părți la Acordul privind Spațiul Economic European, altele decât statele membre, precum și Autorității de supraveghere a AELS menționată de acordul respectiv, care, în cazul în care este vizat unul dintre domeniile de aplicare ale acordului, pot depune la Curte memorii sau observații scrise, în termen de două luni de la data notificării.”

| (j) | La articolul 29 al doilea paragraf:







  în loc de | : | „Ordinul se adresează spre execuție autorității judiciare competente, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură. Actele care rezultă din activitatea comisiei rogatorii se înapoiază Curții, în aceleași condiții.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Ordonanța se adresează în vederea executării autorității judiciare competente, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură. Actele care rezultă din activitatea comisiei rogatorii se înapoiază Curții în aceleași condiții.” |

(j)

La articolul 29 al doilea paragraf:

în loc de

:

„Ordinul se adresează spre execuție autorității judiciare competente, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură. Actele care rezultă din activitatea comisiei rogatorii se înapoiază Curții, în aceleași condiții.”,

se citește

:

„Ordonanța se adresează în vederea executării autorității judiciare competente, în condițiile stabilite de regulamentul de procedură. Actele care rezultă din activitatea comisiei rogatorii se înapoiază Curții în aceleași condiții.”

| (k) | La articolul 31:







  în loc de | : | „Audierea este publică, cu excepția cazurilor în care, din motive grave, Curtea decide altfel, din oficiu sau la cererea părților.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Ședința este publică, cu excepția cazurilor în care, din motive grave, Curtea decide altfel, din oficiu sau la cererea părților.” |

(k)

La articolul 31:

în loc de

:

„Audierea este publică, cu excepția cazurilor în care, din motive grave, Curtea decide altfel, din oficiu sau la cererea părților.”,

se citește

:

„Ședința este publică, cu excepția cazurilor în care, din motive grave, Curtea decide altfel, din oficiu sau la cererea părților.”

| (l) | La articolul 33:







  în loc de | : | „La fiecare audiere se întocmește un proces verbal semnat de președinte și de grefier.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „La fiecare ședință se întocmește un proces-verbal semnat de președinte și de grefier.” |

(l)

La articolul 33:

în loc de

:

„La fiecare audiere se întocmește un proces verbal semnat de președinte și de grefier.”,

se citește

:

„La fiecare ședință se întocmește un proces-verbal semnat de președinte și de grefier.”

| (m) | La articolul 34;







  în loc de | : | „Rolul audierilor se stabilește de președinte.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Rolul ședințelor se stabilește de președinte.” |

(m)

La articolul 34;

în loc de

:

„Rolul audierilor se stabilește de președinte.”,

se citește

:

„Rolul ședințelor se stabilește de președinte.”

| (n) | La articolul 39 al treilea paragraf:







  în loc de | : | „Ordinul președintelui sau al judecătorului care îi ține locul are numai caracter provizoriu și nu aduce nici un fel de atingere hotărârii de fond a Curții.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Ordonanța președintelui sau a judecătorului care îl înlocuiește are doar un caracter provizoriu și nu prejudecă fondul asupra căruia Curtea se pronunță în acțiunea principală.” |

(n)

La articolul 39 al treilea paragraf:

în loc de

:

„Ordinul președintelui sau al judecătorului care îi ține locul are numai caracter provizoriu și nu aduce nici un fel de atingere hotărârii de fond a Curții.”,

se citește

:

„Ordonanța președintelui sau a judecătorului care îl înlocuiește are doar un caracter provizoriu și nu prejudecă fondul asupra căruia Curtea se pronunță în acțiunea principală.”

| (o) | La articolul 46 prima teză:







  în loc de | : | „Acțiunile formulate împotriva Comunităților în materie de responsabilitate delictuală se prescriu după cinci ani de la producerea faptului care a stat la baza lor.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Acțiunile formulate împotriva Comunităților în materie de responsabilitate extracontractuală se prescriu după cinci ani de la producerea faptului care a stat la baza lor.” |

(o)

La articolul 46 prima teză:

în loc de

:

„Acțiunile formulate împotriva Comunităților în materie de responsabilitate delictuală se prescriu după cinci ani de la producerea faptului care a stat la baza lor.”,

se citește

:

„Acțiunile formulate împotriva Comunităților în materie de responsabilitate extracontractuală se prescriu după cinci ani de la producerea faptului care a stat la baza lor.”

| (p) | La articolul 55:







  în loc de | : | „Hotărârile Tribunalului care pun capăt procesului, care soluționează parțial litigiul pe fond sau care pun capăt unei probleme de procedură privind invocarea lipsei de competență sau de inadmisibilitate se notifică de grefierul Tribunalului tuturor părților, precum și tuturor statelor membre și instituțiilor comunitare, chiar în cazul în care acestea nu au intervenit în litigiul înaintat Tribunalului.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Deciziile Tribunalului prin care se finalizează judecata, prin care se soluționează parțial fondul unui litigiu, prin care se pune capăt unui incident de procedură referitor la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate se notifică de grefierul Tribunalului tuturor părților, precum și tuturor statelor membre și instituțiilor comunitare, chiar în cazul în care acestea nu au intervenit în litigiul înaintat Tribunalului.” |

(p)

La articolul 55:

în loc de

:

„Hotărârile Tribunalului care pun capăt procesului, care soluționează parțial litigiul pe fond sau care pun capăt unei probleme de procedură privind invocarea lipsei de competență sau de inadmisibilitate se notifică de grefierul Tribunalului tuturor părților, precum și tuturor statelor membre și instituțiilor comunitare, chiar în cazul în care acestea nu au intervenit în litigiul înaintat Tribunalului.”,

se citește

:

„Deciziile Tribunalului prin care se finalizează judecata, prin care se soluționează parțial fondul unui litigiu, prin care se pune capăt unui incident de procedură referitor la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate se notifică de grefierul Tribunalului tuturor părților, precum și tuturor statelor membre și instituțiilor comunitare, chiar în cazul în care acestea nu au intervenit în litigiul înaintat Tribunalului.”

| (q) | La articolul 56 primul paragraf:







  în loc de | : | „Hotărârile Tribunalului care pun capăt procesului, care soluționează parțial litigiul pe fond sau care pun capăt unei probleme de procedură privind invocarea lipsei de competență sau de inadmisibilitate pot fi atacate prin recurs în fața Curții, în termen de două luni de la notificarea hotărârii atacate.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Deciziile Tribunalului prin care se finalizează judecata, prin care se soluționează parțial fondul unui litigiu, prin care se pune capăt unui incident de procedură referitor la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate pot fi atacate cu recurs la Curte, în termen de două luni de la notificarea deciziei atacate.” |

(q)

La articolul 56 primul paragraf:

în loc de

:

„Hotărârile Tribunalului care pun capăt procesului, care soluționează parțial litigiul pe fond sau care pun capăt unei probleme de procedură privind invocarea lipsei de competență sau de inadmisibilitate pot fi atacate prin recurs în fața Curții, în termen de două luni de la notificarea hotărârii atacate.”,

se citește

:

„Deciziile Tribunalului prin care se finalizează judecata, prin care se soluționează parțial fondul unui litigiu, prin care se pune capăt unui incident de procedură referitor la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate pot fi atacate cu recurs la Curte, în termen de două luni de la notificarea deciziei atacate.”

| (r) | La articolul 57 primul paragraf:







  în loc de | : | „Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunal poate formula un recurs la Curte, în termen de două săptămâni de la comunicarea hotărârii de respingere.
  Părțile în proces pot introduce în fața Curții un recurs împotriva hotărârilor Tribunalului pronunțate în temeiul articolelor 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE, sau al articolelor 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA, în termen de două luni de la notificarea acestor hotărâri.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunal poate formula un recurs la Curte, în termen de două săptămâni de la comunicarea deciziei de respingere.
  Părțile în proces pot introduce în fața Curții un recurs împotriva deciziilor Tribunalului pronunțate în temeiul articolului 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE, sau al articolelor 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA, în termen de două luni de la notificarea acestor decizii.” |

(r)

La articolul 57 primul paragraf:

în loc de

:

„Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunal poate formula un recurs la Curte, în termen de două săptămâni de la comunicarea hotărârii de respingere.

Părțile în proces pot introduce în fața Curții un recurs împotriva hotărârilor Tribunalului pronunțate în temeiul articolelor 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE, sau al articolelor 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA, în termen de două luni de la notificarea acestor hotărâri.”,

se citește

:

„Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunal poate formula un recurs la Curte, în termen de două săptămâni de la comunicarea deciziei de respingere.

Părțile în proces pot introduce în fața Curții un recurs împotriva deciziilor Tribunalului pronunțate în temeiul articolului 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE, sau al articolelor 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA, în termen de două luni de la notificarea acestor decizii.”

| (s) | La articolul 59:







  în loc de | : | „În caz de recurs împotriva unei decizii a Tribunalului, procedura în fața Curții constă dintr-o parte scrisă și una orală. În condițiile stabilite de regulamentul de procedură, Curtea se poate pronunța fără procedură orală, după audierea avocatului general și a părților.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În caz de recurs împotriva unei decizii a Tribunalului, procedura în fața Curții constă într-o fază scrisă și o fază orală. În condițiile stabilite de regulamentul de procedură, Curtea se poate pronunța fără procedură orală, după ascultarea avocatului general și a părților.” |

(s)

La articolul 59:

în loc de

:

„În caz de recurs împotriva unei decizii a Tribunalului, procedura în fața Curții constă dintr-o parte scrisă și una orală. În condițiile stabilite de regulamentul de procedură, Curtea se poate pronunța fără procedură orală, după audierea avocatului general și a părților.”,

se citește

:

„În caz de recurs împotriva unei decizii a Tribunalului, procedura în fața Curții constă într-o fază scrisă și o fază orală. În condițiile stabilite de regulamentul de procedură, Curtea se poate pronunța fără procedură orală, după ascultarea avocatului general și a părților.”

| (t) | La articolul 61:







  în loc de | : | „În cazul în care recursul este întemeiat, Curtea anulează hotărârea Tribunalului. Aceasta poate fie să pronunțe hotărârea definitivă privind litigiul, în cazul în care acesta se află în stare de a fi judecat, fie să înapoieze Tribunalului cauza, în vederea pronunțării.
  În cazul în care se înapoiază cauza, Tribunalul este legat de chestiunile de drept soluționate prin hotărârea Curții.
  În cazul în care un recurs introdus de un stat membru sau de o instituție comunitară care nu a intervenit în litigiul aflat în fața Tribunalului este întemeiat, Curtea poate indica, în cazul în care se consideră necesar, acele efecte ale hotărârii anulate de Tribunal care trebuie considerate ca definitive pentru părțile în litigiu.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazul în care recursul este întemeiat, Curtea anulează decizia Tribunalului. În acest caz, Curtea poate fie să soluționeze ea însăși în mod definitiv litigiul, atunci când acesta este în stare de judecată, fie să trimită cauza Tribunalului pentru a se pronunța asupra acesteia.
  În caz de trimitere spre rejudecare, Tribunalul este legat de chestiunile de drept soluționate prin decizia Curții.
  În cazul în care un recurs introdus de un stat membru sau de o instituție comunitară care nu a intervenit în litigiul aflat în fața Tribunalului este întemeiat, Curtea poate indica, în cazul în care se consideră necesar, acele efecte ale deciziei anulate a Tribunalului care trebuie considerate ca definitive pentru părțile în litigiu.” |

(t)

La articolul 61:

în loc de

:

„În cazul în care recursul este întemeiat, Curtea anulează hotărârea Tribunalului. Aceasta poate fie să pronunțe hotărârea definitivă privind litigiul, în cazul în care acesta se află în stare de a fi judecat, fie să înapoieze Tribunalului cauza, în vederea pronunțării.

În cazul în care se înapoiază cauza, Tribunalul este legat de chestiunile de drept soluționate prin hotărârea Curții.

În cazul în care un recurs introdus de un stat membru sau de o instituție comunitară care nu a intervenit în litigiul aflat în fața Tribunalului este întemeiat, Curtea poate indica, în cazul în care se consideră necesar, acele efecte ale hotărârii anulate de Tribunal care trebuie considerate ca definitive pentru părțile în litigiu.”,

se citește

:

„În cazul în care recursul este întemeiat, Curtea anulează decizia Tribunalului. În acest caz, Curtea poate fie să soluționeze ea însăși în mod definitiv litigiul, atunci când acesta este în stare de judecată, fie să trimită cauza Tribunalului pentru a se pronunța asupra acesteia.

În caz de trimitere spre rejudecare, Tribunalul este legat de chestiunile de drept soluționate prin decizia Curții.

În cazul în care un recurs introdus de un stat membru sau de o instituție comunitară care nu a intervenit în litigiul aflat în fața Tribunalului este întemeiat, Curtea poate indica, în cazul în care se consideră necesar, acele efecte ale deciziei anulate a Tribunalului care trebuie considerate ca definitive pentru părțile în litigiu.”

| (u) | La articolul 62:







  în loc de | : | „În cazurile prevăzute la articolul 225 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE și la articolul 140a alineatele (2) și (3) din Tratatul CEEA, primul avocat general poate, în cazul în care consideră că există un risc grav pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar, să propună Curții reexaminarea hotărârii Tribunalului.
  Propunerea trebuie făcută în termen de o lună de la pronunțarea hotărârii Tribunalului. În termen de o lună de la prezentarea propunerii de către primul avocat general, Curtea decide dacă este cazul sau nu să reexamineze decizia.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „În cazurile prevăzute la articolul 225 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE și la articolul 140a alineatele (2) și (3) din Tratatul CEEA, primul avocat general poate, în cazul în care consideră că există un risc grav pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar, să propună Curții reexaminarea deciziei Tribunalului.
  Propunerea trebuie făcută în termen de o lună de la pronunțarea deciziei Tribunalului. În termen de o lună de la prezentarea propunerii de către primul avocat general, Curtea decide dacă este cazul sau nu să reexamineze decizia.” |

(u)

La articolul 62:

în loc de

:

„În cazurile prevăzute la articolul 225 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE și la articolul 140a alineatele (2) și (3) din Tratatul CEEA, primul avocat general poate, în cazul în care consideră că există un risc grav pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar, să propună Curții reexaminarea hotărârii Tribunalului.

Propunerea trebuie făcută în termen de o lună de la pronunțarea hotărârii Tribunalului. În termen de o lună de la prezentarea propunerii de către primul avocat general, Curtea decide dacă este cazul sau nu să reexamineze decizia.”,

se citește

:

„În cazurile prevăzute la articolul 225 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE și la articolul 140a alineatele (2) și (3) din Tratatul CEEA, primul avocat general poate, în cazul în care consideră că există un risc grav pentru unitatea sau coerența dreptului comunitar, să propună Curții reexaminarea deciziei Tribunalului.

Propunerea trebuie făcută în termen de o lună de la pronunțarea deciziei Tribunalului. În termen de o lună de la prezentarea propunerii de către primul avocat general, Curtea decide dacă este cazul sau nu să reexamineze decizia.”

| (v) | La articolul 62a al treilea paragraf:







  în loc de | : | „Curtea de Justiție poate hotărî deschiderea procedurii orale înainte de pronunțarea unei hotărâri.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Curtea poate dispune deschiderea procedurii orale înainte de a se pronunța asupra cauzei.” |

(v)

La articolul 62a al treilea paragraf:

în loc de

:

„Curtea de Justiție poate hotărî deschiderea procedurii orale înainte de pronunțarea unei hotărâri.”,

se citește

:

„Curtea poate dispune deschiderea procedurii orale înainte de a se pronunța asupra cauzei.”

| (w) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 4 alineatul (2):







  în loc de | : | „(2)   Tribunalul Funcției Publice judecă în camere formate din trei judecători. În anumite cazuri prevăzute de regulamentul său de procedură, poate delibera în adunare plenară sau într-o cameră alcătuită din cinci judecători sau un singur judecător.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(2)   Tribunalul Funcției Publice judecă în camere formate din trei judecători. În anumite cazuri prevăzute de regulamentul său de procedură, cauzele pot fi judecate în ședință plenară, în cameră alcătuită din cinci judecători sau de un judecător unic.” |

(w)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 4 alineatul (2):

în loc de

:

„(2)   Tribunalul Funcției Publice judecă în camere formate din trei judecători. În anumite cazuri prevăzute de regulamentul său de procedură, poate delibera în adunare plenară sau într-o cameră alcătuită din cinci judecători sau un singur judecător.”,

se citește

:

„(2)   Tribunalul Funcției Publice judecă în camere formate din trei judecători. În anumite cazuri prevăzute de regulamentul său de procedură, cauzele pot fi judecate în ședință plenară, în cameră alcătuită din cinci judecători sau de un judecător unic.”

| (x) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 7 alineatul (3):







  în loc de | : | „(3)   Faza scrisă a procedurii cuprinde prezentarea cererii și a întâmpinării, cu excepția cazului în care Tribunalul Funcției Publice hotărăște că este necesar un al doilea schimb de memorii scrise. Atunci când are loc un al doilea schimb de memorii, Tribunalul Funcției Publice poate, cu acordul părților, pronunța o hotărâre fără faza orală.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(3)   Faza scrisă a procedurii cuprinde prezentarea cererii și a memoriului în apărare, cu excepția cazului în care Tribunalul Funcției Publice hotărăște că este necesar un al doilea schimb de memorii scrise. Atunci când are loc un al doilea schimb de memorii, Tribunalul Funcției Publice poate decide, cu acordul părților, să se pronunțe fără procedură orală.” |

(x)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 7 alineatul (3):

în loc de

:

„(3)   Faza scrisă a procedurii cuprinde prezentarea cererii și a întâmpinării, cu excepția cazului în care Tribunalul Funcției Publice hotărăște că este necesar un al doilea schimb de memorii scrise. Atunci când are loc un al doilea schimb de memorii, Tribunalul Funcției Publice poate, cu acordul părților, pronunța o hotărâre fără faza orală.”,

se citește

:

„(3)   Faza scrisă a procedurii cuprinde prezentarea cererii și a memoriului în apărare, cu excepția cazului în care Tribunalul Funcției Publice hotărăște că este necesar un al doilea schimb de memorii scrise. Atunci când are loc un al doilea schimb de memorii, Tribunalul Funcției Publice poate decide, cu acordul părților, să se pronunțe fără procedură orală.”

| (y) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 7 alineatul (5):







  în loc de | : | „(5)   Tribunalul Funcției Publice se pronunță cu privire la cheltuielile de judecată. Sub rezerva dispozițiilor specifice din regulamentul de procedură, orice parte care cade în pretenții este obligată la plata cheltuielilor de judecată, în cazul în care se dispune în acest sens.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(5)   Tribunalul Funcției Publice se pronunță cu privire la cheltuielile de judecată. Sub rezerva dispozițiilor specifice din regulamentul de procedură, partea care cade în pretenții este obligată, la cerere, la plata cheltuielilor de judecată.” |

(y)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 7 alineatul (5):

în loc de

:

„(5)   Tribunalul Funcției Publice se pronunță cu privire la cheltuielile de judecată. Sub rezerva dispozițiilor specifice din regulamentul de procedură, orice parte care cade în pretenții este obligată la plata cheltuielilor de judecată, în cazul în care se dispune în acest sens.”,

se citește

:

„(5)   Tribunalul Funcției Publice se pronunță cu privire la cheltuielile de judecată. Sub rezerva dispozițiilor specifice din regulamentul de procedură, partea care cade în pretenții este obligată, la cerere, la plata cheltuielilor de judecată.”

| (z) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 9:







  în loc de | : | „Se poate formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță în termen de două luni de la notificarea hotărârii atacate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice care pun capăt procedurii și a hotărârilor acestuia care soluționează parțial litigiul în fond sau care pun capăt unui incident de procedură referitoare la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate.
  Un asemenea recurs poate fi formulat de oricare dintre părți care cade, în tot sau în parte, în pretenții. Cu toate acestea, intervenienții, alții decât statele membre și instituțiile Comunităților, pot formula recurs numai atunci când hotărârea Tribunalului Funcției Publice îi afectează în mod direct.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „Se poate formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță în termen de două luni de la notificarea deciziei atacate împotriva deciziilor Tribunalului Funcției Publice prin care se finalizează judecata și a deciziilor acestuia prin care se soluționează parțial fondul unui litigiu sau prin care se pune capăt unui incident de procedură referitor la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate.
  Un asemenea recurs poate fi formulat de oricare dintre părți care cade, în tot sau în parte, în pretenții. Cu toate acestea, intervenienții, alții decât statele membre și instituțiile Comunităților, pot formula recurs numai atunci când decizia Tribunalului Funcției Publice îi afectează în mod direct.” |

(z)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 9:

în loc de

:

„Se poate formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță în termen de două luni de la notificarea hotărârii atacate împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice care pun capăt procedurii și a hotărârilor acestuia care soluționează parțial litigiul în fond sau care pun capăt unui incident de procedură referitoare la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate.

Un asemenea recurs poate fi formulat de oricare dintre părți care cade, în tot sau în parte, în pretenții. Cu toate acestea, intervenienții, alții decât statele membre și instituțiile Comunităților, pot formula recurs numai atunci când hotărârea Tribunalului Funcției Publice îi afectează în mod direct.”,

se citește

:

„Se poate formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță în termen de două luni de la notificarea deciziei atacate împotriva deciziilor Tribunalului Funcției Publice prin care se finalizează judecata și a deciziilor acestuia prin care se soluționează parțial fondul unui litigiu sau prin care se pune capăt unui incident de procedură referitor la o excepție de necompetență sau de inadmisibilitate.

Un asemenea recurs poate fi formulat de oricare dintre părți care cade, în tot sau în parte, în pretenții. Cu toate acestea, intervenienții, alții decât statele membre și instituțiile Comunităților, pot formula recurs numai atunci când decizia Tribunalului Funcției Publice îi afectează în mod direct.”

| (aa) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 10 alineatele (1) și (2):







  în loc de | : | „(1)   Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunalul Funcției Publice poate formula recurs la Tribunalul de Primă Instanță în termen de două săptămâni de la notificarea hotărârii de respingere a cererii.
  (2)   Părțile la procedură pot formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice adoptate în temeiul articolului 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE și al articolului 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA în termen de două luni de la notificarea acesteia.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunalul Funcției Publice poate formula recurs la Tribunalul de Primă Instanță în termen de două săptămâni de la notificarea deciziei de respingere a cererii.
  (2)   Părțile la procedură pot formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță împotriva deciziilor Tribunalului Funcției Publice adoptate în temeiul articolului 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE și al articolului 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA în termen de două luni de la notificarea acestora.” |

(aa)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 10 alineatele (1) și (2):

în loc de

:

„(1)   Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunalul Funcției Publice poate formula recurs la Tribunalul de Primă Instanță în termen de două săptămâni de la notificarea hotărârii de respingere a cererii.

(2)   Părțile la procedură pot formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță împotriva hotărârilor Tribunalului Funcției Publice adoptate în temeiul articolului 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE și al articolului 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA în termen de două luni de la notificarea acesteia.”,

se citește

:

„(1)   Orice persoană a cărei cerere de intervenție a fost respinsă de Tribunalul Funcției Publice poate formula recurs la Tribunalul de Primă Instanță în termen de două săptămâni de la notificarea deciziei de respingere a cererii.

(2)   Părțile la procedură pot formula recurs în fața Tribunalului de Primă Instanță împotriva deciziilor Tribunalului Funcției Publice adoptate în temeiul articolului 242 sau 243 sau al articolului 256 al patrulea paragraf din Tratatul CE și al articolului 157 sau 158 sau al articolului 164 al treilea paragraf din Tratatul CEEA în termen de două luni de la notificarea acestora.”

| (bb) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 12 alineatul (2):







  în loc de | : | „(2)   În cazul unui recurs împotriva unei hotărâri a Tribunalului Funcției Publice, procedura în fața Tribunalului de Primă Instanță constă într-o fază scrisă și o fază orală. În conformitate cu condițiile prevăzute de regulamentul de procedură, Tribunalul de Primă Instanță poate, după audierea părților, renunța la faza orală.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(2)   În cazul unui recurs împotriva unei decizii a Tribunalului Funcției Publice, procedura în fața Tribunalului de Primă Instanță constă dintr-o fază scrisă și o fază orală. În conformitate cu condițiile prevăzute de regulamentul de procedură, Tribunalul de Primă Instanță poate, după audierea părților, să se pronunțe fără procedură orală.” |

(bb)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 12 alineatul (2):

în loc de

:

„(2)   În cazul unui recurs împotriva unei hotărâri a Tribunalului Funcției Publice, procedura în fața Tribunalului de Primă Instanță constă într-o fază scrisă și o fază orală. În conformitate cu condițiile prevăzute de regulamentul de procedură, Tribunalul de Primă Instanță poate, după audierea părților, renunța la faza orală.”,

se citește

:

„(2)   În cazul unui recurs împotriva unei decizii a Tribunalului Funcției Publice, procedura în fața Tribunalului de Primă Instanță constă dintr-o fază scrisă și o fază orală. În conformitate cu condițiile prevăzute de regulamentul de procedură, Tribunalul de Primă Instanță poate, după audierea părților, să se pronunțe fără procedură orală.”

| (cc) | În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 13:







  în loc de | : | „(1)   Atunci când recursul este întemeiat, Tribunalul de Primă Instanță casează hotărârea Tribunalului Funcției Publice și se pronunță el însuși asupra litigiului. Acesta retrimite cauza Tribunalului Funcției Publice spre judecare în cazul în care litigiul nu este în stare de judecată.
  (2)   Atunci când cauza este retrimisă Tribunalului Funcției Publice, acesta este ținut de dezlegarea dată chestiunilor de drept prin hotărârea Tribunalului de Primă Instanță.”, |
| --- | --- | --- | --- |
| se citește | : | „(1)   Atunci când recursul este întemeiat, Tribunalul de Primă Instanță anulează decizia Tribunalului Funcției Publice și se pronunță el însuși asupra litigiului. Acesta trimite cauza Tribunalului Funcției Publice spre rejudecare în cazul în care litigiul nu este în stare de judecată.
  (2)   Atunci când cauza este trimisă Tribunalului Funcției Publice spre rejudecare, acesta este ținut de dezlegarea dată chestiunilor de drept prin decizia Tribunalului de Primă Instanță.” |

(cc)

În anexa I „Tribunalul Funcției Publice a Uniunii Europene”, articolul 13:

în loc de

:

„(1)   Atunci când recursul este întemeiat, Tribunalul de Primă Instanță casează hotărârea Tribunalului Funcției Publice și se pronunță el însuși asupra litigiului. Acesta retrimite cauza Tribunalului Funcției Publice spre judecare în cazul în care litigiul nu este în stare de judecată.

(2)   Atunci când cauza este retrimisă Tribunalului Funcției Publice, acesta este ținut de dezlegarea dată chestiunilor de drept prin hotărârea Tribunalului de Primă Instanță.”,

se citește

:

„(1)   Atunci când recursul este întemeiat, Tribunalul de Primă Instanță anulează decizia Tribunalului Funcției Publice și se pronunță el însuși asupra litigiului. Acesta trimite cauza Tribunalului Funcției Publice spre rejudecare în cazul în care litigiul nu este în stare de judecată.

(2)   Atunci când cauza este trimisă Tribunalului Funcției Publice spre rejudecare, acesta este ținut de dezlegarea dată chestiunilor de drept prin decizia Tribunalului de Primă Instanță.”

| 5. | Protocoale anexate la Tratatul de instituire a Comunității Europene:
  Protocolul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

5.

Protocoale anexate la Tratatul de instituire a Comunității Europene:

Protocolul se înlocuiește cu următorul text:

„PROTOCOLUL (NR. 18)

privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (1992)

ÎNALTELE PĂRȚI CONTRACTANTE,

DORIND să stabilească Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene menționat la articolul 8 din Tratatul de instituire a Comunității Europene,

CONVIN cu privire la următoarele dispoziții, care sunt anexate la Tratatul de instituire a Comunității Europene:

CAPITOLUL I

ÎNFIINȚAREA SEBC

Articolul 1

Sistemul European al Băncilor Centrale

| 1.1 | Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) și Banca Centrală Europeană (BCE) se înființează în temeiul articolului 8 din tratat; acestea își îndeplinesc funcțiile și își desfășoară activitățile în conformitate cu dispozițiile tratatului și ale prezentului statut. |
| --- | --- |

1.1

Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) și Banca Centrală Europeană (BCE) se înființează în temeiul articolului 8 din tratat; acestea își îndeplinesc funcțiile și își desfășoară activitățile în conformitate cu dispozițiile tratatului și ale prezentului statut.

| 1.2 | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, SEBC este format din BCE și din băncile centrale ale statelor membre («bănci centrale naționale»). Institutul Monetar Luxemburghez reprezintă banca centrală a Luxemburgului. |
| --- | --- |

1.2

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, SEBC este format din BCE și din băncile centrale ale statelor membre («bănci centrale naționale»). Institutul Monetar Luxemburghez reprezintă banca centrală a Luxemburgului.

CAPITOLUL II

OBIECTIVELE ȘI MISIUNILE SEBC

Articolul 2

Obiectivele

În conformitate cu articolul 105 alineatul (1) din tratat, obiectivul principal al SEBC este menținerea stabilității prețurilor. Fără a aduce atingere obiectivului privind stabilitatea prețurilor, SEBC sprijină politicile economice generale din Comunitate, cu scopul de a contribui la realizarea obiectivelor Comunității, definite la articolul 2 din tratat. SEBC acționează potrivit principiului unei economii de piață deschise în care concurența este liberă, favorizând o alocare eficientă a resurselor și respectând principiile stabilite în articolul 4 din tratat.

Articolul 3

Misiunile

| 3.1 | În conformitate cu articolul 105 alineatul (2) din tratat, misiunile fundamentale care urmează să fie îndeplinite prin intermediul SEBC sunt:






  — | definirea și aplicarea politicii monetare a Comunității; |
| --- | --- | --- |

3.1

În conformitate cu articolul 105 alineatul (2) din tratat, misiunile fundamentale care urmează să fie îndeplinite prin intermediul SEBC sunt:

—

definirea și aplicarea politicii monetare a Comunității;

| — | desfășurarea operațiunilor de schimb valutar, în conformitate cu articolul 111 din tratat; |
| --- | --- |

—

desfășurarea operațiunilor de schimb valutar, în conformitate cu articolul 111 din tratat;

| — | deținerea și administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre; |
| --- | --- |

—

deținerea și administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre;

| — | promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți. |
| --- | --- |

—

promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți.

| 3.2 | În conformitate cu articolul 105 alineatul (3) din tratat, a treia liniuță din articolul 3.1 se aplică fără să aducă atingere deținerii și administrării fondurilor de rulment în valută de către guvernele statelor membre. |
| --- | --- |

3.2

În conformitate cu articolul 105 alineatul (3) din tratat, a treia liniuță din articolul 3.1 se aplică fără să aducă atingere deținerii și administrării fondurilor de rulment în valută de către guvernele statelor membre.

| 3.3 | În conformitate cu articolul 105 alineatul (5) din tratat, SEBC contribuie la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

3.3

În conformitate cu articolul 105 alineatul (5) din tratat, SEBC contribuie la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar.

Articolul 4

Funcțiile consultative

În conformitate cu articolul 105 alineatul (4) din tratat:

| (a) | BCE este consultată:






  — | cu privire la orice act comunitar propus în domeniile care sunt de competența sa; |
| --- | --- | --- |

(a)

BCE este consultată:

—

cu privire la orice act comunitar propus în domeniile care sunt de competența sa;

| — | de autoritățile naționale cu privire la orice proiect de reglementare în domeniile care sunt de competența sa, dar în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu, în conformitate cu procedura menționată la articolul 42; |
| --- | --- |

—

de autoritățile naționale cu privire la orice proiect de reglementare în domeniile care sunt de competența sa, dar în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu, în conformitate cu procedura menționată la articolul 42;

| (b) | în domeniile care sunt de competența sa, BCE poate prezenta avize instituțiilor sau organelor comunitare competente sau autorităților naționale. |
| --- | --- |

(b)

în domeniile care sunt de competența sa, BCE poate prezenta avize instituțiilor sau organelor comunitare competente sau autorităților naționale.

Articolul 5

Culegerea de informații statistice

| 5.1 | Pentru realizarea misiunilor SEBC, BCE, sprijinită de băncile centrale naționale, culege informațiile statistice necesare, fie de la autoritățile naționale competente, fie direct de la agenții economici. În acest scop, BCE cooperează cu instituțiile sau organele comunitare, cu autoritățile competente ale statelor membre sau ale țărilor terțe, precum și cu organizațiile internaționale. |
| --- | --- |

5.1

Pentru realizarea misiunilor SEBC, BCE, sprijinită de băncile centrale naționale, culege informațiile statistice necesare, fie de la autoritățile naționale competente, fie direct de la agenții economici. În acest scop, BCE cooperează cu instituțiile sau organele comunitare, cu autoritățile competente ale statelor membre sau ale țărilor terțe, precum și cu organizațiile internaționale.

| 5.2 | În măsura în care este posibil, băncile centrale naționale îndeplinesc misiunile descrise la articolul 5.1. |
| --- | --- |

5.2

În măsura în care este posibil, băncile centrale naționale îndeplinesc misiunile descrise la articolul 5.1.

| 5.3 | BCE are datoria să promoveze, în cazul în care este necesar, armonizarea regulilor și practicilor privind culegerea, elaborarea și difuzarea datelor statistice din domeniile care sunt de competența sa. |
| --- | --- |

5.3

BCE are datoria să promoveze, în cazul în care este necesar, armonizarea regulilor și practicilor privind culegerea, elaborarea și difuzarea datelor statistice din domeniile care sunt de competența sa.

| 5.4 | În conformitate cu procedura menționată la articolul 42, Consiliul stabilește persoanele fizice și juridice supuse obligației de raportare, regimul de confidențialitate și dispozițiile corespunzătoare de executare și de sancționare. |
| --- | --- |

5.4

În conformitate cu procedura menționată la articolul 42, Consiliul stabilește persoanele fizice și juridice supuse obligației de raportare, regimul de confidențialitate și dispozițiile corespunzătoare de executare și de sancționare.

Articolul 6

Cooperarea internațională

| 6.1 | În domeniul cooperării internaționale privind misiunile încredințate SEBC, BCE decide modul de reprezentare a SEBC. |
| --- | --- |

6.1

În domeniul cooperării internaționale privind misiunile încredințate SEBC, BCE decide modul de reprezentare a SEBC.

| 6.2 | BCE și, sub rezerva acordului său, băncile centrale naționale pot să participe la instituțiile monetare internaționale. |
| --- | --- |

6.2

BCE și, sub rezerva acordului său, băncile centrale naționale pot să participe la instituțiile monetare internaționale.

| 6.3 | Articolele 6.1 și 6.2 se aplică fără a aduce atingere articolului 111 alineatul (4) din tratat. |
| --- | --- |

6.3

Articolele 6.1 și 6.2 se aplică fără a aduce atingere articolului 111 alineatul (4) din tratat.

CAPITOLUL III

ORGANIZAREA SEBC

Articolul 7

Independența

În conformitate cu articolul 108 din tratat, în exercitarea competențelor și în îndeplinirea misiunilor și îndatoririlor care le-au fost conferite prin tratat și prin prezentul statut, BCE, băncile centrale naționale sau membrii organelor lor de decizie nu pot solicita sau accepta instrucțiuni de la instituțiile sau organele comunitare, de la guvernele statelor membre sau de la orice alt organism. Instituțiile și organele comunitare, precum și guvernele statelor membre se angajează să respecte acest principiu și să nu încerce să influențeze membrii organelor de decizie ale BCE sau ale băncilor centrale naționale în îndeplinirea misiunilor acestora.

Articolul 8

Principiul general

SEBC este condus de organele de decizie ale BCE.

Articolul 9

Banca Centrală Europeană

| 9.1 | BCE care, în conformitate cu articolul 107 alineatul (2) din tratat, are personalitate juridică, se bucură în fiecare din statele membre de capacitatea juridică cea mai largă, recunoscută persoanelor juridice prin legislația internă; BCE poate, în special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să stea în justiție. |
| --- | --- |

9.1

BCE care, în conformitate cu articolul 107 alineatul (2) din tratat, are personalitate juridică, se bucură în fiecare din statele membre de capacitatea juridică cea mai largă, recunoscută persoanelor juridice prin legislația internă; BCE poate, în special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să stea în justiție.

| 9.2 | BCE se asigură ca misiunile conferite SEBC în conformitate cu articolul 105 alineatele (2), (3) și (5) din tratat să fie îndeplinite prin propriile sale activități, în conformitate cu prezentul statut, sau prin intermediul băncilor centrale naționale, în conformitate cu articolele 12.1 și 14. |
| --- | --- |

9.2

BCE se asigură ca misiunile conferite SEBC în conformitate cu articolul 105 alineatele (2), (3) și (5) din tratat să fie îndeplinite prin propriile sale activități, în conformitate cu prezentul statut, sau prin intermediul băncilor centrale naționale, în conformitate cu articolele 12.1 și 14.

| 9.3 | În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) din tratat, organele de decizie ale BCE sunt Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv. |
| --- | --- |

9.3

În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) din tratat, organele de decizie ale BCE sunt Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv.

Articolul 10

Consiliul guvernatorilor

| 10.1. | În conformitate cu articolul 112 alineatul (1) din tratat, Consiliul guvernatorilor este format din membrii Comitetului executiv și guvernatorii băncilor centrale naționale. |
| --- | --- |

10.1.

În conformitate cu articolul 112 alineatul (1) din tratat, Consiliul guvernatorilor este format din membrii Comitetului executiv și guvernatorii băncilor centrale naționale.

| 10.2. | Fiecare membru al Consiliului guvernatorilor dispune de un vot. Începând cu data de la care numărul membrilor Consiliului guvernatorilor depășește douăzeci și unu, fiecare membru al Comitetului executiv dispune de un vot, iar numărul guvernatorilor cu drept de vot este de cincisprezece. Aceste drepturi de vot se atribuie și se exercită prin rotație după cum urmează:






  — | începând cu data de la care numărul guvernatorilor depășește cincisprezece și până când acesta ajunge la douăzeci și doi, guvernatorii sunt repartizați în două grupuri, conform unui clasament în funcție de mărimea cotei deținute de statul membru căruia îi aparține banca centrală națională din produsul intern brut total la prețul pieței și din bilanțul agregat total al instituțiilor financiare monetare din statele membre care au adoptat euro. Cotelor din produsul intern brut total la prețul pieței și din bilanțul agregat total al instituțiilor financiare monetare le sunt atribuite ponderi de 5/6 și, respectiv, de 1/6. Primul grup este format din cinci guvernatori, iar cel de-al doilea din restul guvernatorilor. Frecvența exercitării drepturilor de vot ale guvernatorilor din primul grup nu este mai mică decât cea a exercitării drepturilor de vot ale guvernatorilor din cel de-al doilea grup. Sub rezerva tezei anterioare, primului grup i se atribuie patru voturi, iar celui de-al doilea i se atribuie unsprezece voturi; |
| --- | --- | --- |

10.2.

Fiecare membru al Consiliului guvernatorilor dispune de un vot. Începând cu data de la care numărul membrilor Consiliului guvernatorilor depășește douăzeci și unu, fiecare membru al Comitetului executiv dispune de un vot, iar numărul guvernatorilor cu drept de vot este de cincisprezece. Aceste drepturi de vot se atribuie și se exercită prin rotație după cum urmează:

—

începând cu data de la care numărul guvernatorilor depășește cincisprezece și până când acesta ajunge la douăzeci și doi, guvernatorii sunt repartizați în două grupuri, conform unui clasament în funcție de mărimea cotei deținute de statul membru căruia îi aparține banca centrală națională din produsul intern brut total la prețul pieței și din bilanțul agregat total al instituțiilor financiare monetare din statele membre care au adoptat euro. Cotelor din produsul intern brut total la prețul pieței și din bilanțul agregat total al instituțiilor financiare monetare le sunt atribuite ponderi de 5/6 și, respectiv, de 1/6. Primul grup este format din cinci guvernatori, iar cel de-al doilea din restul guvernatorilor. Frecvența exercitării drepturilor de vot ale guvernatorilor din primul grup nu este mai mică decât cea a exercitării drepturilor de vot ale guvernatorilor din cel de-al doilea grup. Sub rezerva tezei anterioare, primului grup i se atribuie patru voturi, iar celui de-al doilea i se atribuie unsprezece voturi;

| — | începând cu data de la care numărul guvernatorilor ajunge la douăzeci și doi, guvernatorii sunt repartizați în trei grupuri, în funcție de un clasament care se bazează pe criteriile menționate anterior. Primul grup este format din cinci guvernatori și i se atribuie patru voturi. Al doilea grup este format din jumătate din numărul total al guvernatorilor, orice fracțiune fiind rotunjită în sus până la numărul întreg cel mai apropiat, și i se atribuie opt voturi. Al treilea grup este format din ceilalți guvernatori și i se atribuie trei voturi; |
| --- | --- |

—

începând cu data de la care numărul guvernatorilor ajunge la douăzeci și doi, guvernatorii sunt repartizați în trei grupuri, în funcție de un clasament care se bazează pe criteriile menționate anterior. Primul grup este format din cinci guvernatori și i se atribuie patru voturi. Al doilea grup este format din jumătate din numărul total al guvernatorilor, orice fracțiune fiind rotunjită în sus până la numărul întreg cel mai apropiat, și i se atribuie opt voturi. Al treilea grup este format din ceilalți guvernatori și i se atribuie trei voturi;

| — | în cadrul fiecărui grup, guvernatorii dispun de dreptul de vot pentru perioade egale de timp; |
| --- | --- |

—

în cadrul fiecărui grup, guvernatorii dispun de dreptul de vot pentru perioade egale de timp;

| — | pentru calcularea cotelor din produsul intern brut total la prețul pieței, se aplică articolul 29.2. Bilanțul agregat total al instituțiilor financiare monetare se calculează în conformitate cu cadrul statistic aplicabil în Comunitatea Europeană la momentul efectuării calculului; |
| --- | --- |

—

pentru calcularea cotelor din produsul intern brut total la prețul pieței, se aplică articolul 29.2. Bilanțul agregat total al instituțiilor financiare monetare se calculează în conformitate cu cadrul statistic aplicabil în Comunitatea Europeană la momentul efectuării calculului;

| — | de fiecare dată când produsul intern brut total la prețul pieței se ajustează în conformitate cu articolul 29.3 sau de fiecare dată când numărul guvernatorilor crește, mărimea și/sau structura grupurilor se adaptează în conformitate cu principiile menționate anterior; |
| --- | --- |

—

de fiecare dată când produsul intern brut total la prețul pieței se ajustează în conformitate cu articolul 29.3 sau de fiecare dată când numărul guvernatorilor crește, mărimea și/sau structura grupurilor se adaptează în conformitate cu principiile menționate anterior;

| — | Consiliul guvernatorilor, hotărând cu o majoritate de două treimi din numărul total al membrilor săi, cu sau fără drept de vot, ia toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a principiilor menționate anterior și poate decide amânarea utilizării sistemului de rotație până la data la care numărul de guvernatori depășește optsprezece. |
| --- | --- |

—

Consiliul guvernatorilor, hotărând cu o majoritate de două treimi din numărul total al membrilor săi, cu sau fără drept de vot, ia toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a principiilor menționate anterior și poate decide amânarea utilizării sistemului de rotație până la data la care numărul de guvernatori depășește optsprezece.

Dreptul de vot se exercită personal. Prin derogare de la această normă, regulamentul intern menționat la articolul 12.3 poate prevedea că membrii Consiliului guvernatorilor își pot exercita dreptul de vot prin intermediul teleconferinței. De asemenea, regulamentul prevede că un membru al Consiliului guvernatorilor care nu poate participa la reuniunile acestui Consiliu pe o perioadă îndelungată poate desemna un supleant în calitate de membru al Consiliului guvernatorilor.

Dispozițiile alineatelor anterioare nu aduc atingere dreptului de vot al tuturor membrilor Consiliului guvernatorilor, cu sau fără drept de vot, în conformitate cu articolele 10.3, 10.6 și 41.2.

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul statut, Consiliul guvernatorilor hotărăște cu majoritatea simplă a membrilor cu drept de vot. În caz de egalitate, președintele are votul decisiv.

Pentru ca Consiliul guvernatorilor să poată vota trebuie întrunit un cvorum de două treimi din membrii cu drept de vot. În cazul în care cvorumul nu este întrunit, președintele poate convoca o ședință extraordinară în cadrul căreia deciziile pot fi luate indiferent de cvorum.

| 10.3 | Pentru toate deciziile care trebuie luate în temeiul articolelor 28, 29, 30, 32, 33 și 51, voturile membrilor Consiliului guvernatorilor sunt ponderate în funcție de cotele pe care băncile centrale naționale le dețin în capitalul subscris al BCE. Ponderea voturilor membrilor Comitetului executiv este egală cu zero. O decizie care necesită o majoritate calificată se consideră adoptată în cazul în care voturile favorabile exprimate reprezintă cel puțin două treimi din capitalul subscris al BCE și cel puțin jumătate din acționari. În cazul în care un guvernator nu poate fi prezent, acesta poate desemna un supleant pentru a exprima votul său ponderat. |
| --- | --- |

10.3

Pentru toate deciziile care trebuie luate în temeiul articolelor 28, 29, 30, 32, 33 și 51, voturile membrilor Consiliului guvernatorilor sunt ponderate în funcție de cotele pe care băncile centrale naționale le dețin în capitalul subscris al BCE. Ponderea voturilor membrilor Comitetului executiv este egală cu zero. O decizie care necesită o majoritate calificată se consideră adoptată în cazul în care voturile favorabile exprimate reprezintă cel puțin două treimi din capitalul subscris al BCE și cel puțin jumătate din acționari. În cazul în care un guvernator nu poate fi prezent, acesta poate desemna un supleant pentru a exprima votul său ponderat.

| 10.4 | Reuniunile sunt confidențiale. Consiliul guvernatorilor poate decide să facă public rezultatul deliberărilor sale. |
| --- | --- |

10.4

Reuniunile sunt confidențiale. Consiliul guvernatorilor poate decide să facă public rezultatul deliberărilor sale.

| 10.5 | Consiliul guvernatorilor se întrunește de cel puțin zece ori pe an. |
| --- | --- |

10.5

Consiliul guvernatorilor se întrunește de cel puțin zece ori pe an.

| 10.6 | Articolul 10.2 poate fi modificat de Consiliul reunit la nivel de șefi de stat și de guvern, care hotărăște în unanimitate, fie la recomandarea BCE și după consultarea Parlamentului European și a Comisiei, fie la recomandarea Comisiei și după consultarea Parlamentului European și a BCE. Consiliul recomandă statelor membre să adopte aceste modificări. Modificările intră în vigoare după ratificarea lor de către toate statele membre în conformitate cu normele lor constituționale.
  Recomandarea formulată de BCE în temeiul prezentului alineat necesită decizia unanimă a Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

10.6

Articolul 10.2 poate fi modificat de Consiliul reunit la nivel de șefi de stat și de guvern, care hotărăște în unanimitate, fie la recomandarea BCE și după consultarea Parlamentului European și a Comisiei, fie la recomandarea Comisiei și după consultarea Parlamentului European și a BCE. Consiliul recomandă statelor membre să adopte aceste modificări. Modificările intră în vigoare după ratificarea lor de către toate statele membre în conformitate cu normele lor constituționale.

Recomandarea formulată de BCE în temeiul prezentului alineat necesită decizia unanimă a Consiliului guvernatorilor.

Articolul 11

Comitetul executiv

| 11.1 | În conformitate cu articolul 112 alineatul (2) litera (a) din tratat, Comitetul executiv este format din președinte, vicepreședinte și alți patru membri.
  Membrii își exercită funcțiile cu normă întreagă. Niciun membru nu poate exercita o altă profesie, remunerată sau nu, în afară de cazul în care i s-a acordat în mod excepțional o derogare de către Consiliul guvernatorilor. |
| --- | --- |

11.1

În conformitate cu articolul 112 alineatul (2) litera (a) din tratat, Comitetul executiv este format din președinte, vicepreședinte și alți patru membri.

Membrii își exercită funcțiile cu normă întreagă. Niciun membru nu poate exercita o altă profesie, remunerată sau nu, în afară de cazul în care i s-a acordat în mod excepțional o derogare de către Consiliul guvernatorilor.

| 11.2 | În conformitate cu articolul 112 alineatul (2) litera (b) din tratat, președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai Comitetului executiv sunt numiți de comun acord de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului guvernatorilor, dintre persoanele a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute.
  Mandatul acestora are o durată de opt ani și nu poate fi reînnoit.
  Numai resortisanții statelor membre pot fi membri ai Comitetului executiv. |
| --- | --- |

11.2

În conformitate cu articolul 112 alineatul (2) litera (b) din tratat, președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai Comitetului executiv sunt numiți de comun acord de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului guvernatorilor, dintre persoanele a căror autoritate și experiență profesională în domeniul monetar sau bancar sunt recunoscute.

Mandatul acestora are o durată de opt ani și nu poate fi reînnoit.

Numai resortisanții statelor membre pot fi membri ai Comitetului executiv.

| 11.3 | Termenii și condițiile de angajare a membrilor Comitetului executiv, în special salariile, pensiile și alte prestații de asigurări sociale fac obiectul contractelor încheiate cu BCE și se stabilesc de Consiliul guvernatorilor la propunerea unui comitet format din trei membri numiți de Consiliul guvernatorilor și din trei membri numiți de Consiliu. Membrii Comitetului executiv nu au drept de vot asupra problemelor reglementate de prezentul alineat. |
| --- | --- |

11.3

Termenii și condițiile de angajare a membrilor Comitetului executiv, în special salariile, pensiile și alte prestații de asigurări sociale fac obiectul contractelor încheiate cu BCE și se stabilesc de Consiliul guvernatorilor la propunerea unui comitet format din trei membri numiți de Consiliul guvernatorilor și din trei membri numiți de Consiliu. Membrii Comitetului executiv nu au drept de vot asupra problemelor reglementate de prezentul alineat.

| 11.4 | În cazul în care un membru al Comitetului executiv nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării funcțiilor sale sau în care a comis o abatere gravă, Curtea de Justiție îl poate demite, la cererea Consiliului guvernatorilor sau a Comitetului executiv. |
| --- | --- |

11.4

În cazul în care un membru al Comitetului executiv nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării funcțiilor sale sau în care a comis o abatere gravă, Curtea de Justiție îl poate demite, la cererea Consiliului guvernatorilor sau a Comitetului executiv.

| 11.5 | Fiecare membru al Comitetului executiv prezent la ședințe are dreptul să voteze și dispune în acest scop de un vot. În cazul în care nu există dispoziții contrare, deciziile Comitetului executiv se iau cu majoritatea simplă a voturilor exprimate. În cazul în care există un număr egal de voturi, votul președintelui este hotărâtor. Procedura de vot este precizată în regulamentul de procedură menționat la articolul 12.3. |
| --- | --- |

11.5

Fiecare membru al Comitetului executiv prezent la ședințe are dreptul să voteze și dispune în acest scop de un vot. În cazul în care nu există dispoziții contrare, deciziile Comitetului executiv se iau cu majoritatea simplă a voturilor exprimate. În cazul în care există un număr egal de voturi, votul președintelui este hotărâtor. Procedura de vot este precizată în regulamentul de procedură menționat la articolul 12.3.

| 11.6 | Comitetul executiv este răspunzător de administrarea curentă a BCE. |
| --- | --- |

11.6

Comitetul executiv este răspunzător de administrarea curentă a BCE.

| 11.7 | Locurile vacante din Comitetul executiv sunt ocupate prin numirea de noi membri, în conformitate cu articolul 11.2. |
| --- | --- |

11.7

Locurile vacante din Comitetul executiv sunt ocupate prin numirea de noi membri, în conformitate cu articolul 11.2.

Articolul 12

Responsabilitățile organelor de decizie

| 12.1 | Consiliul guvernatorilor adoptă orientările și ia deciziile necesare pentru îndeplinirea misiunilor încredințate SEBC prin tratat și prin prezentul statut. Consiliul guvernatorilor definește politica monetară a Comunității, inclusiv, dacă este cazul, deciziile privind obiectivele monetare intermediare, ratele dobânzilor de referință și constituirea rezervelor în cadrul SEBC, și stabilește orientările necesare aplicării lor.
  Comitetul executiv pune în aplicare politica monetară în conformitate cu orientările și deciziile adoptate de Consiliul guvernatorilor. În acest cadru, Comitetul executiv dă instrucțiunile necesare băncilor centrale naționale. În afară de aceasta, Comitetului executiv îi pot fi delegate anumite competențe prin decizia Consiliului guvernatorilor.
  În măsura în care se consideră că acest lucru este posibil și oportun, și fără a aduce atingere prevederilor prezentului articol, BCE recurge la băncile centrale naționale pentru executarea operațiunilor care țin de misiunile SEBC. |
| --- | --- |

12.1

Consiliul guvernatorilor adoptă orientările și ia deciziile necesare pentru îndeplinirea misiunilor încredințate SEBC prin tratat și prin prezentul statut. Consiliul guvernatorilor definește politica monetară a Comunității, inclusiv, dacă este cazul, deciziile privind obiectivele monetare intermediare, ratele dobânzilor de referință și constituirea rezervelor în cadrul SEBC, și stabilește orientările necesare aplicării lor.

Comitetul executiv pune în aplicare politica monetară în conformitate cu orientările și deciziile adoptate de Consiliul guvernatorilor. În acest cadru, Comitetul executiv dă instrucțiunile necesare băncilor centrale naționale. În afară de aceasta, Comitetului executiv îi pot fi delegate anumite competențe prin decizia Consiliului guvernatorilor.

În măsura în care se consideră că acest lucru este posibil și oportun, și fără a aduce atingere prevederilor prezentului articol, BCE recurge la băncile centrale naționale pentru executarea operațiunilor care țin de misiunile SEBC.

| 12.2 | Comitetul executiv răspunde de pregătirea reuniunilor Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

12.2

Comitetul executiv răspunde de pregătirea reuniunilor Consiliului guvernatorilor.

| 12.3 | Consiliul guvernatorilor adoptă un regulament intern prin care stabilește organizarea internă a BCE și a organelor sale de decizie. |
| --- | --- |

12.3

Consiliul guvernatorilor adoptă un regulament intern prin care stabilește organizarea internă a BCE și a organelor sale de decizie.

| 12.4 | Funcțiile consultative menționate la articolul 4 sunt exercitate de Consiliul guvernatorilor. |
| --- | --- |

12.4

Funcțiile consultative menționate la articolul 4 sunt exercitate de Consiliul guvernatorilor.

| 12.5 | Consiliul guvernatorilor ia deciziile menționate la articolul 6. |
| --- | --- |

12.5

Consiliul guvernatorilor ia deciziile menționate la articolul 6.

Articolul 13

Președintele

| 13.1 | Președintele sau, în absența acestuia, vicepreședintele, prezidează Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv al BCE. |
| --- | --- |

13.1

Președintele sau, în absența acestuia, vicepreședintele, prezidează Consiliul guvernatorilor și Comitetul executiv al BCE.

| 13.2 | Fără a aduce atingere articolului 39, președintele sau persoana pe care acesta o desemnează în acest scop reprezintă BCE în exterior. |
| --- | --- |

13.2

Fără a aduce atingere articolului 39, președintele sau persoana pe care acesta o desemnează în acest scop reprezintă BCE în exterior.

Articolul 14

Băncile centrale naționale

| 14.1 | În conformitate cu articolul 109 din tratat, cel târziu până la data înființării SEBC, fiecare stat membru asigură compatibilitatea legislației sale naționale, inclusiv a statutului băncii sale centrale naționale, cu tratatul și cu prezentul statut. |
| --- | --- |

14.1

În conformitate cu articolul 109 din tratat, cel târziu până la data înființării SEBC, fiecare stat membru asigură compatibilitatea legislației sale naționale, inclusiv a statutului băncii sale centrale naționale, cu tratatul și cu prezentul statut.

| 14.2 | Statutul băncilor centrale naționale trebuie să prevadă, în special, că durata mandatului guvernatorului băncii centrale naționale nu poate fi mai mică de cinci ani.
  Un guvernator poate fi eliberat din funcție numai în cazul în care nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării îndatoririlor sale sau în cazul în care a comis o abatere gravă. Împotriva deciziei luate în această privință, guvernatorul respectiv sau Consiliul guvernatorilor poate introduce la Curtea de Justiție o acțiune întemeiată pe încălcarea tratatului sau a oricărei norme de drept de aplicare a acestuia. Acțiunea respectivă trebuie să fie formulată într-un termen de două luni, după caz, fie de la publicarea deciziei sau de la notificarea sa reclamantului, fie, în absența unei astfel de notificări, din ziua în care reclamantul a luat cunoștință de decizie. |
| --- | --- |

14.2

Statutul băncilor centrale naționale trebuie să prevadă, în special, că durata mandatului guvernatorului băncii centrale naționale nu poate fi mai mică de cinci ani.

Un guvernator poate fi eliberat din funcție numai în cazul în care nu mai îndeplinește condițiile necesare exercitării îndatoririlor sale sau în cazul în care a comis o abatere gravă. Împotriva deciziei luate în această privință, guvernatorul respectiv sau Consiliul guvernatorilor poate introduce la Curtea de Justiție o acțiune întemeiată pe încălcarea tratatului sau a oricărei norme de drept de aplicare a acestuia. Acțiunea respectivă trebuie să fie formulată într-un termen de două luni, după caz, fie de la publicarea deciziei sau de la notificarea sa reclamantului, fie, în absența unei astfel de notificări, din ziua în care reclamantul a luat cunoștință de decizie.

| 14.3 | Băncile centrale naționale fac parte integrantă din SEBC și acționează în conformitate cu orientările și instrucțiunile BCE. Consiliul guvernatorilor ia măsurile necesare pentru a asigura respectarea orientărilor și instrucțiunilor BCE, și solicită să-i fie furnizate toate informațiile necesare. |
| --- | --- |

14.3

Băncile centrale naționale fac parte integrantă din SEBC și acționează în conformitate cu orientările și instrucțiunile BCE. Consiliul guvernatorilor ia măsurile necesare pentru a asigura respectarea orientărilor și instrucțiunilor BCE, și solicită să-i fie furnizate toate informațiile necesare.

| 14.4 | Băncile centrale naționale pot îndeplini și alte funcții în afara celor menționate de prezentul statut, cu excepția cazurilor în care Consiliul guvernatorilor decide, cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate, că funcțiile respective interferează cu obiectivele și misiunile SEBC. Aceste funcții, pe care băncile centrale naționale le exercită pe propria răspundere și pe propriul risc, nu sunt considerate ca făcând parte din funcțiile SEBC. |
| --- | --- |

14.4

Băncile centrale naționale pot îndeplini și alte funcții în afara celor menționate de prezentul statut, cu excepția cazurilor în care Consiliul guvernatorilor decide, cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate, că funcțiile respective interferează cu obiectivele și misiunile SEBC. Aceste funcții, pe care băncile centrale naționale le exercită pe propria răspundere și pe propriul risc, nu sunt considerate ca făcând parte din funcțiile SEBC.

Articolul 15

Obligații de raportare

| 15.1 | BCE întocmește și publică rapoarte asupra activității SEBC cel puțin o dată pe trimestru. |
| --- | --- |

15.1

BCE întocmește și publică rapoarte asupra activității SEBC cel puțin o dată pe trimestru.

| 15.2 | În fiecare săptămână se publică o situație financiară consolidată a SEBC. |
| --- | --- |

15.2

În fiecare săptămână se publică o situație financiară consolidată a SEBC.

| 15.3 | În conformitate cu articolul 113 alineatul (3) din tratat, BCE prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, precum și Consiliului European, un raport anual privind activitatea SEBC și politica monetară din anul precedent și din anul în curs. |
| --- | --- |

15.3

În conformitate cu articolul 113 alineatul (3) din tratat, BCE prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, precum și Consiliului European, un raport anual privind activitatea SEBC și politica monetară din anul precedent și din anul în curs.

| 15.4 | Rapoartele și situațiile menționate de prezentul articol se pun la dispoziția persoanelor interesate în mod gratuit. |
| --- | --- |

15.4

Rapoartele și situațiile menționate de prezentul articol se pun la dispoziția persoanelor interesate în mod gratuit.

Articolul 16

Bancnotele

În conformitate cu articolul 106 alineatul (1) din tratat, Consiliul guvernatorilor este singurul împuternicit să autorizeze emisiunea de bancnote în cadrul Comunității. BCE și băncile centrale naționale pot emite asemenea bancnote. Bancnotele emise de BCE și de băncile centrale naționale sunt singurele care au statutul de mijloc legal de plată în cadrul Comunității.

BCE respectă, pe cât posibil, practicile existente în ceea ce privește emisiunea și grafica bancnotelor.

CAPITOLUL IV

FUNCȚIILE MONETARE ȘI OPERAȚIUNILE SEBC

Articolul 17

Conturi la BCE și la băncile centrale naționale

Pentru a-și desfășura operațiunile, BCE și băncile centrale naționale pot deschide conturi la instituțiile de credit, la organismele publice și la alți participanți pe piață și pot accepta active drept garanție, inclusiv titluri în formă dematerializată.

Articolul 18

Operațiunile de piață monetară și de credit

| 18.1 | Pentru a atinge obiectivele SEBC și a-și îndeplini misiunile, BCE și băncile centrale naționale pot:






  — | să intervină pe piețele financiare, fie prin operațiuni simple de vânzare și cumpărare (la vedere și la termen) sau prin contracte de report, fie prin primirea sau acordarea de împrumuturi de creanțe și instrumente tranzacționabile, exprimate în monede comunitare sau necomunitare, precum și de metale prețioase; |
| --- | --- | --- |

18.1

Pentru a atinge obiectivele SEBC și a-și îndeplini misiunile, BCE și băncile centrale naționale pot:

—

să intervină pe piețele financiare, fie prin operațiuni simple de vânzare și cumpărare (la vedere și la termen) sau prin contracte de report, fie prin primirea sau acordarea de împrumuturi de creanțe și instrumente tranzacționabile, exprimate în monede comunitare sau necomunitare, precum și de metale prețioase;

| — | să desfășoare operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață, pe baza unor garanții corespunzătoare. |
| --- | --- |

—

să desfășoare operațiuni de creditare cu instituțiile de credit și cu alți participanți pe piață, pe baza unor garanții corespunzătoare.

| 18.2 | BCE stabilește principiile generale ale operațiunilor de piață monetară și de credit desfășurate de ea însăși sau de băncile centrale naționale, inclusiv cele privind comunicarea condițiilor în care acestea sunt dispuse să participe la aceste operațiuni. |
| --- | --- |

18.2

BCE stabilește principiile generale ale operațiunilor de piață monetară și de credit desfășurate de ea însăși sau de băncile centrale naționale, inclusiv cele privind comunicarea condițiilor în care acestea sunt dispuse să participe la aceste operațiuni.

Articolul 19

Rezervele minime obligatorii

| 19.1 | Sub rezerva articolului 2, BCE poate impune instituțiilor de credit stabilite în statele membre obligația constituirii de rezerve minime la BCE și la băncile centrale naționale, în conformitate cu obiectivele de politică monetară. Consiliul guvernatorilor poate adopta regulamente privind calcularea și determinarea rezervelor minime obligatorii. În cazul nerespectării acestei obligații, BCE are dreptul de a percepe dobânzi penalizatoare sau de a impune alte sancțiuni cu efect similar. |
| --- | --- |

19.1

Sub rezerva articolului 2, BCE poate impune instituțiilor de credit stabilite în statele membre obligația constituirii de rezerve minime la BCE și la băncile centrale naționale, în conformitate cu obiectivele de politică monetară. Consiliul guvernatorilor poate adopta regulamente privind calcularea și determinarea rezervelor minime obligatorii. În cazul nerespectării acestei obligații, BCE are dreptul de a percepe dobânzi penalizatoare sau de a impune alte sancțiuni cu efect similar.

| 19.2 | În vederea aplicării prezentului articol, Consiliul definește, în conformitate cu procedura menționată la articolul 42, baza de calcul a rezervelor minime obligatorii și raportul maxim admisibil dintre aceste rezerve și baza lor de calcul, precum și sancțiunile corespunzătoare în caz de nerespectare. |
| --- | --- |

19.2

În vederea aplicării prezentului articol, Consiliul definește, în conformitate cu procedura menționată la articolul 42, baza de calcul a rezervelor minime obligatorii și raportul maxim admisibil dintre aceste rezerve și baza lor de calcul, precum și sancțiunile corespunzătoare în caz de nerespectare.

Articolul 20

Alte instrumente de control monetar

Consiliul guvernatorilor poate hotărî, cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate, să recurgă la alte metode operaționale de control monetar pe care le consideră adecvate, cu respectarea articolului 2.

În cazul în care aceste metode implică obligații pentru terți, Consiliul stabilește sfera lor de aplicare, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 42.

Articolul 21

Operațiunile cu organismele publice

| 21.1 | În conformitate cu articolul 101 din tratat, se interzice BCE și băncilor centrale naționale să acorde credite pe descoperit de cont sau orice alt tip de facilitate de credit instituțiilor sau organelor Comunității, administrațiilor centrale, autorităților regionale sau locale, celorlalte autorități publice, celorlalte organisme sau întreprinderi publice din statele membre; se interzice, de asemenea, cumpărarea de titluri de creanță, direct de la acestea, de către BCE sau de către băncile centrale naționale. |
| --- | --- |

21.1

În conformitate cu articolul 101 din tratat, se interzice BCE și băncilor centrale naționale să acorde credite pe descoperit de cont sau orice alt tip de facilitate de credit instituțiilor sau organelor Comunității, administrațiilor centrale, autorităților regionale sau locale, celorlalte autorități publice, celorlalte organisme sau întreprinderi publice din statele membre; se interzice, de asemenea, cumpărarea de titluri de creanță, direct de la acestea, de către BCE sau de către băncile centrale naționale.

| 21.2 | BCE și băncile centrale naționale pot acționa în calitate de agenți fiscali pentru instituțiile menționate la articolul 21.1. |
| --- | --- |

21.2

BCE și băncile centrale naționale pot acționa în calitate de agenți fiscali pentru instituțiile menționate la articolul 21.1.

| 21.3 | Dispozițiile prezentului articol nu se aplică instituțiilor publice de credit care, în contextul furnizării de lichidități de către băncile centrale, beneficiază, din partea băncilor centrale naționale și a BCE, de același tratament ca și instituțiile private de credit. |
| --- | --- |

21.3

Dispozițiile prezentului articol nu se aplică instituțiilor publice de credit care, în contextul furnizării de lichidități de către băncile centrale, beneficiază, din partea băncilor centrale naționale și a BCE, de același tratament ca și instituțiile private de credit.

Articolul 22

Sistemele de compensare și de plăți

BCE și băncile centrale naționale pot acorda facilități, iar BCE poate adopta regulamente în vederea asigurării eficienței și solidității sistemelor de compensare și de plăți în cadrul Comunității și în raporturile cu țările terțe.

Articolul 23

Operațiunile externe

BCE și băncile centrale naționale pot:

| — | să stabilească relații cu băncile centrale și instituțiile financiare din țările terțe și, în cazul în care este necesar, cu organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

—

să stabilească relații cu băncile centrale și instituțiile financiare din țările terțe și, în cazul în care este necesar, cu organizațiile internaționale;

| — | să dobândească și să vândă, la vedere sau la termen, orice tip de active valutare și de metale prețioase. Termenul «active valutare» include titlurile și toate celelalte active exprimate în moneda oricărei țări sau în unități de cont, indiferent de forma în care sunt deținute; |
| --- | --- |

—

să dobândească și să vândă, la vedere sau la termen, orice tip de active valutare și de metale prețioase. Termenul «active valutare» include titlurile și toate celelalte active exprimate în moneda oricărei țări sau în unități de cont, indiferent de forma în care sunt deținute;

| — | să dețină și să administreze activele menționate la prezentul articol; |
| --- | --- |

—

să dețină și să administreze activele menționate la prezentul articol;

| — | să desfășoare toate tipurile de operațiuni bancare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, inclusiv operațiuni de împrumut și credit. |
| --- | --- |

—

să desfășoare toate tipurile de operațiuni bancare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, inclusiv operațiuni de împrumut și credit.

Articolul 24

Alte operațiuni

În afara operațiunilor care rezultă din misiunile lor, BCE și băncile centrale naționale pot desfășura operațiuni în scopuri administrative sau în beneficiul personalului acestora.

CAPITOLUL V

SUPRAVEGHEREA PRUDENȚIALĂ

Articolul 25

Supravegherea prudențială

| 25.1 | BCE poate să adopte avize și să fie consultată de Consiliu, de Comisie și de autoritățile competente din statele membre, cu privire la domeniul de aplicare și punerea în aplicare a legislației comunitare privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

25.1

BCE poate să adopte avize și să fie consultată de Consiliu, de Comisie și de autoritățile competente din statele membre, cu privire la domeniul de aplicare și punerea în aplicare a legislației comunitare privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar.

| 25.2 | În conformitate cu deciziile adoptate de Consiliu în temeiul articolului 105 alineatul (6) din tratat, BCE poate îndeplini misiuni specifice în legătură cu politicile în materie de supraveghere prudențială a instituțiilor de credit și a altor instituții financiare, cu excepția întreprinderilor de asigurări. |
| --- | --- |

25.2

În conformitate cu deciziile adoptate de Consiliu în temeiul articolului 105 alineatul (6) din tratat, BCE poate îndeplini misiuni specifice în legătură cu politicile în materie de supraveghere prudențială a instituțiilor de credit și a altor instituții financiare, cu excepția întreprinderilor de asigurări.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINANCIARE ALE SEBC

Articolul 26

Conturile financiare

| 26.1 | Exercițiul financiar al BCE și al băncilor centrale naționale începe în prima zi a lunii ianuarie și se încheie în ultima zi a lunii decembrie. |
| --- | --- |

26.1

Exercițiul financiar al BCE și al băncilor centrale naționale începe în prima zi a lunii ianuarie și se încheie în ultima zi a lunii decembrie.

| 26.2 | Conturile anuale ale BCE sunt întocmite de Comitetul executiv în conformitate cu principiile stabilite de Consiliul guvernatorilor. Conturile se aprobă de Consiliul guvernatorilor și apoi se publică. |
| --- | --- |

26.2

Conturile anuale ale BCE sunt întocmite de Comitetul executiv în conformitate cu principiile stabilite de Consiliul guvernatorilor. Conturile se aprobă de Consiliul guvernatorilor și apoi se publică.

| 26.3 | În scopuri de analiză și gestiune, Comitetul executiv întocmește un bilanț consolidat al SEBC, cuprinzând activele și pasivele băncilor centrale naționale care fac parte din SEBC. |
| --- | --- |

26.3

În scopuri de analiză și gestiune, Comitetul executiv întocmește un bilanț consolidat al SEBC, cuprinzând activele și pasivele băncilor centrale naționale care fac parte din SEBC.

| 26.4 | În vederea aplicării prezentului articol, Consiliul guvernatorilor adoptă normele necesare standardizării procedurilor contabile și de raportare cu privire la operațiunile băncilor centrale naționale. |
| --- | --- |

26.4

În vederea aplicării prezentului articol, Consiliul guvernatorilor adoptă normele necesare standardizării procedurilor contabile și de raportare cu privire la operațiunile băncilor centrale naționale.

Articolul 27

Auditul

| 27.1 | Conturile BCE și ale băncilor centrale naționale sunt supuse auditării de auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor și agreați de Consiliu. Auditorii sunt pe deplin împuterniciți să examineze toate registrele și conturile BCE și ale băncilor centrale naționale și să obțină toate informațiile privind operațiunile lor. |
| --- | --- |

27.1

Conturile BCE și ale băncilor centrale naționale sunt supuse auditării de auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor și agreați de Consiliu. Auditorii sunt pe deplin împuterniciți să examineze toate registrele și conturile BCE și ale băncilor centrale naționale și să obțină toate informațiile privind operațiunile lor.

| 27.2 | Dispozițiile articolului 248 din tratat se aplică numai cu privire la examinarea eficienței administrării BCE. |
| --- | --- |

27.2

Dispozițiile articolului 248 din tratat se aplică numai cu privire la examinarea eficienței administrării BCE.

Articolul 28

Capitalul BCE

| 28.1 | Capitalul BCE, care devine operațional de la înființarea acesteia, este de 5 miliarde ECU. Capitalul poate fi majorat, dacă este cazul, prin decizia Consiliului guvernatorilor hotărând cu majoritatea calificată menționată la articolul 10.3, în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura menționată la articolul 42. |
| --- | --- |

28.1

Capitalul BCE, care devine operațional de la înființarea acesteia, este de 5 miliarde ECU. Capitalul poate fi majorat, dacă este cazul, prin decizia Consiliului guvernatorilor hotărând cu majoritatea calificată menționată la articolul 10.3, în limitele și în condițiile stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura menționată la articolul 42.

| 28.2 | Băncile centrale naționale sunt singurele autorizate să subscrie și să dețină capitalul BCE. Subscrierea capitalului se realizează potrivit grilei de repartiție stabilite în conformitate cu articolul 29. |
| --- | --- |

28.2

Băncile centrale naționale sunt singurele autorizate să subscrie și să dețină capitalul BCE. Subscrierea capitalului se realizează potrivit grilei de repartiție stabilite în conformitate cu articolul 29.

| 28.3 | Consiliul guvernatorilor, hotărând cu majoritatea calificată menționată la articolul 10.3, stabilește cuantumul și modalitățile de vărsare a capitalului. |
| --- | --- |

28.3

Consiliul guvernatorilor, hotărând cu majoritatea calificată menționată la articolul 10.3, stabilește cuantumul și modalitățile de vărsare a capitalului.

| 28.4 | Sub rezerva articolului 28.5, cotele băncilor centrale naționale din capitalul subscris al BCE nu pot fi cesionate, nu pot face obiectul garanțiilor reale mobiliare și nu pot fi supuse popririi/sechestrului. |
| --- | --- |

28.4

Sub rezerva articolului 28.5, cotele băncilor centrale naționale din capitalul subscris al BCE nu pot fi cesionate, nu pot face obiectul garanțiilor reale mobiliare și nu pot fi supuse popririi/sechestrului.

| 28.5 | În cazul în care grila de repartiție menționată la articolul 29 este ajustată, băncile centrale naționale transferă între ele cotele din capital corespunzătoare, astfel încât repartiția acestor cote să corespundă noii grile. Consiliul guvernatorilor stabilește modalitățile și condițiile de transfer. |
| --- | --- |

28.5

În cazul în care grila de repartiție menționată la articolul 29 este ajustată, băncile centrale naționale transferă între ele cotele din capital corespunzătoare, astfel încât repartiția acestor cote să corespundă noii grile. Consiliul guvernatorilor stabilește modalitățile și condițiile de transfer.

Articolul 29

Grila de repartiție pentru subscrierea capitalului

| 29.1 | Grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE se stabilește o dată cu înființarea SEBC și a BCE în conformitate cu procedura menționată la articolul 123 alineatul (1) din tratat. În această grilă, fiecărei bănci centrale naționale i se atribuie o pondere care este egală cu suma a:






  — | 50 % din cota pe care statul membru respectiv o deține în cadrul populației Comunității în penultimul an dinaintea înființării SEBC; |
| --- | --- | --- |

29.1

Grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE se stabilește o dată cu înființarea SEBC și a BCE în conformitate cu procedura menționată la articolul 123 alineatul (1) din tratat. În această grilă, fiecărei bănci centrale naționale i se atribuie o pondere care este egală cu suma a:

—

50 % din cota pe care statul membru respectiv o deține în cadrul populației Comunității în penultimul an dinaintea înființării SEBC;

| — | 50 % din cota pe care statul membru respectiv o deține din produsul intern brut al Comunității la prețurile pieței, așa cum a fost înregistrat pe parcursul ultimilor cinci ani care au precedat penultimul an dinaintea înființării SEBC. |
| --- | --- |

—

50 % din cota pe care statul membru respectiv o deține din produsul intern brut al Comunității la prețurile pieței, așa cum a fost înregistrat pe parcursul ultimilor cinci ani care au precedat penultimul an dinaintea înființării SEBC.

Procentele se rotunjesc în sus până la cel mai apropiat multiplu de 0,05 procente.

| 29.2 | Datele statistice necesare aplicării prezentului articol sunt furnizate de Comisie în conformitate cu normele adoptate de Consiliu, potrivit procedurii menționate la articolul 42. |
| --- | --- |

29.2

Datele statistice necesare aplicării prezentului articol sunt furnizate de Comisie în conformitate cu normele adoptate de Consiliu, potrivit procedurii menționate la articolul 42.

| 29.3 | Ponderile atribuite băncilor centrale naționale se ajustează la fiecare cinci ani după înființarea SEBC, prin analogie cu dispozițiile articolului 29.1. Grila de repartiție ajustată se aplică din prima zi a anului următor. |
| --- | --- |

29.3

Ponderile atribuite băncilor centrale naționale se ajustează la fiecare cinci ani după înființarea SEBC, prin analogie cu dispozițiile articolului 29.1. Grila de repartiție ajustată se aplică din prima zi a anului următor.

| 29.4 | Consiliul guvernatorilor ia orice alte măsuri necesare pentru aplicarea prezentului articol. |
| --- | --- |

29.4

Consiliul guvernatorilor ia orice alte măsuri necesare pentru aplicarea prezentului articol.

Articolul 30

Transferul activelor din rezervele valutare la BCE

| 30.1. | Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 28, băncile centrale naționale furnizează BCE active din rezervele valutare, altele decât monedele statelor membre, ECU, poziții de rezervă la FMI și DST, până la echivalentul sumei de 50 de miliarde ECU. Consiliul guvernatorilor decide asupra cotei care poate fi solicitată de BCE după înființarea acesteia, precum și asupra sumelor solicitate ulterior. BCE are dreptul deplin de a deține și a administra activele din rezervele valutare care i-au fost transferate și de a le utiliza în scopurile prevăzute de prezentul statut. |
| --- | --- |

30.1.

Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 28, băncile centrale naționale furnizează BCE active din rezervele valutare, altele decât monedele statelor membre, ECU, poziții de rezervă la FMI și DST, până la echivalentul sumei de 50 de miliarde ECU. Consiliul guvernatorilor decide asupra cotei care poate fi solicitată de BCE după înființarea acesteia, precum și asupra sumelor solicitate ulterior. BCE are dreptul deplin de a deține și a administra activele din rezervele valutare care i-au fost transferate și de a le utiliza în scopurile prevăzute de prezentul statut.

| 30.2. | Contribuția fiecărei bănci centrale naționale se stabilește proporțional cu cota sa din capitalul subscris al BCE. |
| --- | --- |

30.2.

Contribuția fiecărei bănci centrale naționale se stabilește proporțional cu cota sa din capitalul subscris al BCE.

| 30.3 | BCE creditează fiecărei bănci centrale naționale o creanță echivalentă cu contribuția sa. Consiliul guvernatorilor stabilește valoarea nominală și remunerarea acestor creanțe. |
| --- | --- |

30.3

BCE creditează fiecărei bănci centrale naționale o creanță echivalentă cu contribuția sa. Consiliul guvernatorilor stabilește valoarea nominală și remunerarea acestor creanțe.

| 30.4 | BCE poate solicita active suplimentare din rezervele valutare, în conformitate cu articolul 30.2, dincolo de limita stabilită la articolul 30.1, în limitele și potrivit condițiilor stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 42. |
| --- | --- |

30.4

BCE poate solicita active suplimentare din rezervele valutare, în conformitate cu articolul 30.2, dincolo de limita stabilită la articolul 30.1, în limitele și potrivit condițiilor stabilite de Consiliu în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 42.

| 30.5 | BCE poate deține și administra poziții de rezervă la FMI, precum și DST, și poate să accepte cumularea (pooling) acestor active. |
| --- | --- |

30.5

BCE poate deține și administra poziții de rezervă la FMI, precum și DST, și poate să accepte cumularea (pooling) acestor active.

| 30.6 | Consiliul guvernatorilor ia orice alte măsuri necesare pentru aplicarea prezentului articol. |
| --- | --- |

30.6

Consiliul guvernatorilor ia orice alte măsuri necesare pentru aplicarea prezentului articol.

Articolul 31

Active din rezervele valutare deținute de băncile centrale naționale

| 31.1 | Băncile centrale naționale sunt autorizate să desfășoare operațiuni în vederea îndeplinirii obligațiilor lor față de organizațiile internaționale, în conformitate cu articolul 23. |
| --- | --- |

31.1

Băncile centrale naționale sunt autorizate să desfășoare operațiuni în vederea îndeplinirii obligațiilor lor față de organizațiile internaționale, în conformitate cu articolul 23.

| 31.2 | Toate celelalte operațiuni cu activele din rezervele valutare care rămân la băncile centrale naționale după transferurile menționate la articolul 30 și tranzacțiile statelor membre cu fondurile lor de rulment în valută, peste o anumită limită care urmează să fie stabilită în cadrul articolului 31.3, trebuie autorizate de BCE, pentru a asigura coerența cu politica de curs de schimb și politica monetară a Comunității. |
| --- | --- |

31.2

Toate celelalte operațiuni cu activele din rezervele valutare care rămân la băncile centrale naționale după transferurile menționate la articolul 30 și tranzacțiile statelor membre cu fondurile lor de rulment în valută, peste o anumită limită care urmează să fie stabilită în cadrul articolului 31.3, trebuie autorizate de BCE, pentru a asigura coerența cu politica de curs de schimb și politica monetară a Comunității.

| 31.3 | Consiliul guvernatorilor adoptă orientări cu scopul de a facilita aceste operațiuni. |
| --- | --- |

31.3

Consiliul guvernatorilor adoptă orientări cu scopul de a facilita aceste operațiuni.

Articolul 32

Repartizarea veniturilor monetare ale băncilor centrale naționale

| 32.1 | Venitul acumulat de băncile centrale naționale ca urmare a exercitării funcției de politică monetară a SEBC, denumit în continuare «venit monetar», este repartizat la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar în conformitate cu prezentul articol. |
| --- | --- |

32.1

Venitul acumulat de băncile centrale naționale ca urmare a exercitării funcției de politică monetară a SEBC, denumit în continuare «venit monetar», este repartizat la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar în conformitate cu prezentul articol.

| 32.2 | Sub rezerva articolului 32.3, valoarea venitului monetar al fiecărei bănci centrale naționale este egală cu venitul anual al acesteia obținut din activele deținute în contrapartidă cu bancnotele aflate în circulație și cu depozitele constituite de instituțiile de credit. Aceste active sunt identificate de băncile centrale naționale în conformitate cu orientările stabilite de Consiliul guvernatorilor. |
| --- | --- |

32.2

Sub rezerva articolului 32.3, valoarea venitului monetar al fiecărei bănci centrale naționale este egală cu venitul anual al acesteia obținut din activele deținute în contrapartidă cu bancnotele aflate în circulație și cu depozitele constituite de instituțiile de credit. Aceste active sunt identificate de băncile centrale naționale în conformitate cu orientările stabilite de Consiliul guvernatorilor.

| 32.3 | În cazul în care, după începerea celei de-a treia etape, Consiliul guvernatorilor consideră că structura bilanțurilor băncilor centrale naționale nu permit aplicarea articolului 32.2, acesta poate decide, cu majoritate calificată, că, prin derogare de la articolul 32.2, venitul monetar trebuie să fie calculat după o altă metodă pe parcursul unei perioade de cel mult cinci ani. |
| --- | --- |

32.3

În cazul în care, după începerea celei de-a treia etape, Consiliul guvernatorilor consideră că structura bilanțurilor băncilor centrale naționale nu permit aplicarea articolului 32.2, acesta poate decide, cu majoritate calificată, că, prin derogare de la articolul 32.2, venitul monetar trebuie să fie calculat după o altă metodă pe parcursul unei perioade de cel mult cinci ani.

| 32.4 | Din cuantumul venitului monetar al fiecărei bănci centrale naționale se scade o sumă echivalentă cu dobânda plătită de acea bancă centrală pentru depozitele constituite de instituțiile de credit în conformitate cu articolul 19.
  Consiliul guvernatorilor poate decide să compenseze băncile centrale naționale pentru costurile suportate cu ocazia emisiunii de bancnote sau, în situații excepționale, pentru pierderile specifice rezultate din operațiunile de politică monetară desfășurate în contul SEBC. Compensarea ia forma pe care Consiliul guvernatorilor o consideră corespunzătoare. Aceste sume pot fi compensate cu venitul monetar al băncilor centrale naționale. |
| --- | --- |

32.4

Din cuantumul venitului monetar al fiecărei bănci centrale naționale se scade o sumă echivalentă cu dobânda plătită de acea bancă centrală pentru depozitele constituite de instituțiile de credit în conformitate cu articolul 19.

Consiliul guvernatorilor poate decide să compenseze băncile centrale naționale pentru costurile suportate cu ocazia emisiunii de bancnote sau, în situații excepționale, pentru pierderile specifice rezultate din operațiunile de politică monetară desfășurate în contul SEBC. Compensarea ia forma pe care Consiliul guvernatorilor o consideră corespunzătoare. Aceste sume pot fi compensate cu venitul monetar al băncilor centrale naționale.

| 32.5 | Suma veniturilor monetare ale băncilor centrale naționale se repartizează între acestea proporțional cu cotele vărsate la capitalul BCE, sub rezerva oricărei alte decizii luate de Consiliul guvernatorilor în conformitate cu articolul 33.2. |
| --- | --- |

32.5

Suma veniturilor monetare ale băncilor centrale naționale se repartizează între acestea proporțional cu cotele vărsate la capitalul BCE, sub rezerva oricărei alte decizii luate de Consiliul guvernatorilor în conformitate cu articolul 33.2.

| 32.6 | Compensarea și decontarea soldurilor care provin din repartizarea venitului monetar se efectuează de BCE în conformitate cu orientările stabilite de Consiliul guvernatorilor. |
| --- | --- |

32.6

Compensarea și decontarea soldurilor care provin din repartizarea venitului monetar se efectuează de BCE în conformitate cu orientările stabilite de Consiliul guvernatorilor.

| 32.7 | Consiliul guvernatorilor adoptă orice alte măsuri necesare pentru aplicarea prezentului articol. |
| --- | --- |

32.7

Consiliul guvernatorilor adoptă orice alte măsuri necesare pentru aplicarea prezentului articol.

Articolul 33

Repartizarea profiturilor și pierderilor nete ale BCE

| 33.1 | Profitul net al BCE se transferă în următoarea ordine:






  (a) | o sumă care urmează a fi stabilită de Consiliul guvernatorilor și care nu poate depăși 20 % din profitul net este transferată în fondul general de rezervă în limita a 100 % din capital; |
| --- | --- | --- |

33.1

Profitul net al BCE se transferă în următoarea ordine:

(a)

o sumă care urmează a fi stabilită de Consiliul guvernatorilor și care nu poate depăși 20 % din profitul net este transferată în fondul general de rezervă în limita a 100 % din capital;

| (b) | profitul net rămas se distribuie acționarilor BCE, proporțional cu cotele vărsate la capital. |
| --- | --- |

(b)

profitul net rămas se distribuie acționarilor BCE, proporțional cu cotele vărsate la capital.

| 33.2 | În cazul în care BCE înregistrează o pierdere, aceasta se acoperă din fondul general de rezervă al BCE și, dacă este necesar, după decizia Consiliului guvernatorilor, din veniturile monetare aferente exercițiului financiar respectiv, proporțional cu și în limita sumelor alocate băncilor centrale naționale în conformitate cu articolul 32.5. |
| --- | --- |

33.2

În cazul în care BCE înregistrează o pierdere, aceasta se acoperă din fondul general de rezervă al BCE și, dacă este necesar, după decizia Consiliului guvernatorilor, din veniturile monetare aferente exercițiului financiar respectiv, proporțional cu și în limita sumelor alocate băncilor centrale naționale în conformitate cu articolul 32.5.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 34

Actele juridice

| 34.1 | În conformitate cu articolul 110 din tratat, BCE adoptă:






  — | regulamente, în măsura necesară îndeplinirii misiunilor stabilite la articolul 3.1 prima liniuță, la articolele 19.1, 22 sau 25.2 din Statutul SEBC, precum și în cazurile prevăzute de actele Consiliului menționate la articolul 42; |
| --- | --- | --- |

34.1

În conformitate cu articolul 110 din tratat, BCE adoptă:

—

regulamente, în măsura necesară îndeplinirii misiunilor stabilite la articolul 3.1 prima liniuță, la articolele 19.1, 22 sau 25.2 din Statutul SEBC, precum și în cazurile prevăzute de actele Consiliului menționate la articolul 42;

| — | deciziile necesare îndeplinirii misiunilor încredințate SEBC în conformitate cu tratatul și cu prezentul statut; |
| --- | --- |

—

deciziile necesare îndeplinirii misiunilor încredințate SEBC în conformitate cu tratatul și cu prezentul statut;

| — | recomandări și avize. |
| --- | --- |

—

recomandări și avize.

| 34.2 | Regulamentul are aplicabilitate generală. Acesta este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
  Recomandările și avizele nu au caracter obligatoriu.
  Decizia este obligatorie în toate elementele sale pentru destinatarii pe care îi desemnează.
  Articolele 253, 254 și 256 din tratat se aplică regulamentelor și deciziilor adoptate de BCE.
  BCE poate decide publicarea deciziilor, recomandărilor și avizelor sale. |
| --- | --- |

34.2

Regulamentul are aplicabilitate generală. Acesta este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Recomandările și avizele nu au caracter obligatoriu.

Decizia este obligatorie în toate elementele sale pentru destinatarii pe care îi desemnează.

Articolele 253, 254 și 256 din tratat se aplică regulamentelor și deciziilor adoptate de BCE.

BCE poate decide publicarea deciziilor, recomandărilor și avizelor sale.

| 34.3 | În limitele și în condițiile stabilite de Consiliu, în conformitate cu procedura menționată la articolul 42 din statut, BCE este abilitată să impună întreprinderilor amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, în cazul neîndeplinirii obligațiilor care rezultă din regulamentele și deciziile sale. |
| --- | --- |

34.3

În limitele și în condițiile stabilite de Consiliu, în conformitate cu procedura menționată la articolul 42 din statut, BCE este abilitată să impună întreprinderilor amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, în cazul neîndeplinirii obligațiilor care rezultă din regulamentele și deciziile sale.

Articolul 35

Controlul jurisdicțional și aspecte conexe

| 35.1 | Actele sau omisiunile BCE sunt supuse controlului și interpretării Curții de Justiție în cazurile și în condițiile prevăzute de tratat. BCE poate introduce acțiuni în justiție în cazurile și în condițiile prevăzute de tratat. |
| --- | --- |

35.1

Actele sau omisiunile BCE sunt supuse controlului și interpretării Curții de Justiție în cazurile și în condițiile prevăzute de tratat. BCE poate introduce acțiuni în justiție în cazurile și în condițiile prevăzute de tratat.

| 35.2 | Litigiile dintre BCE, pe de o parte, și creditorii sau debitorii acesteia sau orice altă persoană, pe de altă parte, sunt soluționate de instanțele naționale competente, cu excepția cazurilor în care competența a fost atribuită Curții de Justiție. |
| --- | --- |

35.2

Litigiile dintre BCE, pe de o parte, și creditorii sau debitorii acesteia sau orice altă persoană, pe de altă parte, sunt soluționate de instanțele naționale competente, cu excepția cazurilor în care competența a fost atribuită Curții de Justiție.

| 35.3 | BCE se supune regimului răspunderii prevăzut la articolul 288 din tratat. Răspunderea băncilor centrale naționale se stabilește în conformitate cu dreptul intern respectiv. |
| --- | --- |

35.3

BCE se supune regimului răspunderii prevăzut la articolul 288 din tratat. Răspunderea băncilor centrale naționale se stabilește în conformitate cu dreptul intern respectiv.

| 35.4 | Curtea de Justiție este competentă să hotărască în temeiul unei clauze compromisorii prevăzută într-un contract de drept public sau de drept privat încheiat de BCE sau în numele acesteia. |
| --- | --- |

35.4

Curtea de Justiție este competentă să hotărască în temeiul unei clauze compromisorii prevăzută într-un contract de drept public sau de drept privat încheiat de BCE sau în numele acesteia.

| 35.5 | Decizia BCE de a sesiza Curtea de Justiție se adoptă de către Consiliul guvernatorilor. |
| --- | --- |

35.5

Decizia BCE de a sesiza Curtea de Justiție se adoptă de către Consiliul guvernatorilor.

| 35.6 | Curtea de Justiție este competentă să hotărască în privința litigiilor privind îndeplinirea de către băncile centrale naționale a obligațiilor ce le revin în conformitate cu prezentul statut. În cazul în care BCE consideră că o bancă centrală națională nu și-a îndeplinit una din obligațiile ce îi revin în temeiul prezentului statut, aceasta poate adopta un aviz motivat în această privință după ce a oferit băncii centrale naționale în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile. În cazul în care banca centrală națională respectivă nu respectă avizul în termenul stabilit de BCE, aceasta din urmă poate sesiza Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

35.6

Curtea de Justiție este competentă să hotărască în privința litigiilor privind îndeplinirea de către băncile centrale naționale a obligațiilor ce le revin în conformitate cu prezentul statut. În cazul în care BCE consideră că o bancă centrală națională nu și-a îndeplinit una din obligațiile ce îi revin în temeiul prezentului statut, aceasta poate adopta un aviz motivat în această privință după ce a oferit băncii centrale naționale în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile. În cazul în care banca centrală națională respectivă nu respectă avizul în termenul stabilit de BCE, aceasta din urmă poate sesiza Curtea de Justiție.

Articolul 36

Personalul

| 36.1 | Consiliul guvernatorilor stabilește, la propunerea Comitetului executiv, regimul care se aplică personalului BCE. |
| --- | --- |

36.1

Consiliul guvernatorilor stabilește, la propunerea Comitetului executiv, regimul care se aplică personalului BCE.

| 36.2 | Curtea de Justiție este competentă să soluționeze orice litigiu dintre BCE și agenții acesteia, în limitele și în condițiile stabilite prin regimul ce se aplică personalului. |
| --- | --- |

36.2

Curtea de Justiție este competentă să soluționeze orice litigiu dintre BCE și agenții acesteia, în limitele și în condițiile stabilite prin regimul ce se aplică personalului.

Articolul 37

Sediul

Decizia privind sediul BCE va fi luată, înainte de sfârșitul anului 1992, de comun acord, de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern.

Articolul 38

Secretul profesional

| 38.1 | Membrii organelor de conducere, precum și personalul BCE și cel al băncilor centrale naționale au obligația, chiar și după încetarea funcțiilor lor, de a nu divulga informații care, prin natura lor, intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional. |
| --- | --- |

38.1

Membrii organelor de conducere, precum și personalul BCE și cel al băncilor centrale naționale au obligația, chiar și după încetarea funcțiilor lor, de a nu divulga informații care, prin natura lor, intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional.

| 38.2 | Persoanele care au acces la date care intră sub incidența legislației comunitare ce impune obligația păstrării secretului se supun acestei legislații. |
| --- | --- |

38.2

Persoanele care au acces la date care intră sub incidența legislației comunitare ce impune obligația păstrării secretului se supun acestei legislații.

Articolul 39

Persoanele cu drept de semnătură

BCE se angajează din punct de vedere juridic față de terți prin președinte sau doi membri ai Comitetului executiv, ori prin semnătura a doi membri ai personalului acesteia, autorizați în mod corespunzător de președinte să semneze în numele BCE.

Articolul 40

Privilegiile și imunitățile

BCE se bucură pe teritoriul statelor membre de privilegiile și imunitățile necesare îndeplinirii misiunilor sale, în condițiile stabilite de Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene.

CAPITOLUL VIII

MODIFICAREA STATUTULUI ȘI LEGISLAȚIA COMPLEMENTARĂ

Articolul 41

Procedura simplificată de revizuire

| 41.1 | În conformitate cu articolul 107 alineatul (5) din tratat, articolele 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4 și 32.6, articolul 33.1 litera (a) și articolul 36 din prezentul statut pot fi revizuite de Consiliu, hotărând fie cu majoritate calificată la recomandarea BCE, după consultarea Comisiei, fie în unanimitate la propunerea Comisiei și după consultarea BCE. În ambele cazuri este necesar avizul conform al Parlamentului European. |
| --- | --- |

41.1

În conformitate cu articolul 107 alineatul (5) din tratat, articolele 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4 și 32.6, articolul 33.1 litera (a) și articolul 36 din prezentul statut pot fi revizuite de Consiliu, hotărând fie cu majoritate calificată la recomandarea BCE, după consultarea Comisiei, fie în unanimitate la propunerea Comisiei și după consultarea BCE. În ambele cazuri este necesar avizul conform al Parlamentului European.

| 41.2 | Pentru ca BCE să adopte o recomandare în temeiul prezentului articol, este necesară decizia unanimă a Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

41.2

Pentru ca BCE să adopte o recomandare în temeiul prezentului articol, este necesară decizia unanimă a Consiliului guvernatorilor.

Articolul 42

Legislația complementară

În conformitate cu articolul 107 alineatul (6) din tratat, imediat după decizia privind data de începere a celei de-a treia etape, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, fie la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European și a BCE, fie la recomandarea BCE și după consultarea Parlamentului European și a Comisiei, adoptă dispozițiile menționate la articolele 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 și 34.3 din prezentul statut.

CAPITOLUL IX

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI ALTE DISPOZIȚII PRIVIND SEBC

Articolul 43

Dispoziții generale

| 43.1 | Prin efectul derogării menționate la articolul 122 alineatul (1) din tratat, următoarele articole din prezentul statut: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34, 50 și 52, nu conferă niciun drept și nu impun nicio obligație statului membru respectiv. |
| --- | --- |

43.1

Prin efectul derogării menționate la articolul 122 alineatul (1) din tratat, următoarele articole din prezentul statut: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34, 50 și 52, nu conferă niciun drept și nu impun nicio obligație statului membru respectiv.

| 43.2 | Băncile centrale ale statelor membre care fac obiectul unei derogări, conform articolului 122 alineatul (1) din tratat, își păstrează competențele în domeniul politicii monetare, în conformitate cu dreptul intern. |
| --- | --- |

43.2

Băncile centrale ale statelor membre care fac obiectul unei derogări, conform articolului 122 alineatul (1) din tratat, își păstrează competențele în domeniul politicii monetare, în conformitate cu dreptul intern.

| 43.3 | În conformitate cu articolul 122 alineatul (4) din tratat, la articolele următoare din prezentul statut: 3, 11.2, 19, 34.2 și 50, «state membre» înseamnă statele membre care nu fac obiectul unei derogări. |
| --- | --- |

43.3

În conformitate cu articolul 122 alineatul (4) din tratat, la articolele următoare din prezentul statut: 3, 11.2, 19, 34.2 și 50, «state membre» înseamnă statele membre care nu fac obiectul unei derogări.

| 43.4 | La articolele următoare din prezentul statut: 9.2, 10.1, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 și 52, «bănci centrale naționale» înseamnă băncile centrale ale statelor membre care nu fac obiectul unei derogări. |
| --- | --- |

43.4

La articolele următoare din prezentul statut: 9.2, 10.1, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 și 52, «bănci centrale naționale» înseamnă băncile centrale ale statelor membre care nu fac obiectul unei derogări.

| 43.5 | La articolele 10.3 și 33.1, «acționari» înseamnă băncile centrale ale statelor membre care nu fac obiectul unei derogări. |
| --- | --- |

43.5

La articolele 10.3 și 33.1, «acționari» înseamnă băncile centrale ale statelor membre care nu fac obiectul unei derogări.

| 43.6 | La articolele 10.3 și 30.2, «capitalul subscris al BCE» înseamnă capitalul BCE subscris de băncile centrale ale statelor membre care nu fac obiectul unei derogări. |
| --- | --- |

43.6

La articolele 10.3 și 30.2, «capitalul subscris al BCE» înseamnă capitalul BCE subscris de băncile centrale ale statelor membre care nu fac obiectul unei derogări.

Articolul 44

Misiuni tranzitorii ale BCE

BCE îndeplinește misiunile IME care, date fiind derogările privind unul sau mai multe state membre, trebuie să fie îndeplinite și în etapa a treia.

BCE adoptă avize în cursul perioadei de pregătire privind abrogarea derogărilor menționate la articolul 122 din tratat.

Articolul 45

Consiliul general al BCE

| 45.1 | Fără a aduce atingere articolului 107 alineatul (3) din tratat, Consiliul general se constituie ca cel de-al treilea organ de decizie al BCE. |
| --- | --- |

45.1

Fără a aduce atingere articolului 107 alineatul (3) din tratat, Consiliul general se constituie ca cel de-al treilea organ de decizie al BCE.

| 45.2 | Consiliul general este format din președintele și vicepreședintele BCE, precum și din guvernatorii băncilor centrale naționale. Ceilalți membri ai Comitetului executiv pot participa, fără drept de vot, la reuniunile Consiliului general. |
| --- | --- |

45.2

Consiliul general este format din președintele și vicepreședintele BCE, precum și din guvernatorii băncilor centrale naționale. Ceilalți membri ai Comitetului executiv pot participa, fără drept de vot, la reuniunile Consiliului general.

| 45.3 | Responsabilitățile Consiliului general sunt enumerate în mod exhaustiv la articolul 47 din prezentul statut. |
| --- | --- |

45.3

Responsabilitățile Consiliului general sunt enumerate în mod exhaustiv la articolul 47 din prezentul statut.

Articolul 46

Regulamentul intern al Consiliului general

| 46.1 | Președintele sau, în absența acestuia, vicepreședintele BCE prezidează Consiliul general al BCE. |
| --- | --- |

46.1

Președintele sau, în absența acestuia, vicepreședintele BCE prezidează Consiliul general al BCE.

| 46.2 | Președintele Consiliului și un membru al Comisiei pot participa, fără drept de vot, la reuniunile Consiliului general. |
| --- | --- |

46.2

Președintele Consiliului și un membru al Comisiei pot participa, fără drept de vot, la reuniunile Consiliului general.

| 46.3 | Președintele pregătește reuniunile Consiliului general. |
| --- | --- |

46.3

Președintele pregătește reuniunile Consiliului general.

| 46.4 | Prin derogare de la articolul 12.3, Consiliul general își adoptă regulamentul intern. |
| --- | --- |

46.4

Prin derogare de la articolul 12.3, Consiliul general își adoptă regulamentul intern.

| 46.5 | Secretariatul Consiliului general se asigură de BCE. |
| --- | --- |

46.5

Secretariatul Consiliului general se asigură de BCE.

Articolul 47

Responsabilitățile Consiliului general

| 47.1 | Consiliul general:






  — | îndeplinește misiunile menționate la articolul 44; |
| --- | --- | --- |

47.1

Consiliul general:

—

îndeplinește misiunile menționate la articolul 44;

| — | contribuie la îndeplinirea funcțiilor consultative menționate la articolele 4 și 25.1. |
| --- | --- |

—

contribuie la îndeplinirea funcțiilor consultative menționate la articolele 4 și 25.1.

| 47.2 | Consiliul general contribuie la:






  — | culegerea informațiilor statistice menționate la articolul 5; |
| --- | --- | --- |

47.2

Consiliul general contribuie la:

—

culegerea informațiilor statistice menționate la articolul 5;

| — | întocmirea rapoartelor de activitate ale BCE menționate la articolul 15; |
| --- | --- |

—

întocmirea rapoartelor de activitate ale BCE menționate la articolul 15;

| — | stabilirea normelor menționate în articolul 26.4, necesare aplicării articolului 26; |
| --- | --- |

—

stabilirea normelor menționate în articolul 26.4, necesare aplicării articolului 26;

| — | luarea tuturor celorlalte măsuri menționate la articolul 29.4, necesare aplicării articolului 29; |
| --- | --- |

—

luarea tuturor celorlalte măsuri menționate la articolul 29.4, necesare aplicării articolului 29;

| — | stabilirea regimului care se aplică personalului BCE, menționate la articolul 36. |
| --- | --- |

—

stabilirea regimului care se aplică personalului BCE, menționate la articolul 36.

| 47.3 | Consiliul general contribuie la pregătirile necesare pentru stabilirea irevocabilă a cursurilor de schimb ale monedelor statelor membre care fac obiectul unei derogări în raport cu monedele, sau cu moneda unică, a(le) statelor membre care nu fac obiectul unei derogări, așa cum este prevăzută aceasta la articolul 123 alineatul (5) din tratat. |
| --- | --- |

47.3

Consiliul general contribuie la pregătirile necesare pentru stabilirea irevocabilă a cursurilor de schimb ale monedelor statelor membre care fac obiectul unei derogări în raport cu monedele, sau cu moneda unică, a(le) statelor membre care nu fac obiectul unei derogări, așa cum este prevăzută aceasta la articolul 123 alineatul (5) din tratat.

| 47.4 | Consiliul general este informat de președintele BCE cu privire la deciziile Consiliului guvernatorilor. |
| --- | --- |

47.4

Consiliul general este informat de președintele BCE cu privire la deciziile Consiliului guvernatorilor.

Articolul 48

Dispoziții tranzitorii privind capitalul BCE

În conformitate cu articolul 29.1, fiecărei bănci centrale naționale i se atribuie o pondere în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE. Prin derogare de la articolul 28.3, băncile centrale ale statelor membre care fac obiectul unei derogări nu varsă capitalul subscris, în afara cazului în care Consiliul general, hotărând cu o majoritate care reprezintă cel puțin două treimi din capitalul subscris al BCE și cel puțin jumătate din acționari, decide că un procent minim trebuie vărsat cu titlu de participare la costurile funcționării BCE.

Articolul 49

Plata amânată a capitalului, rezervelor și provizioanelor BCE

| 49.1 | Banca centrală a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să verse cota subscrisă la capitalul BCE în aceeași proporție ca și băncile centrale ale celorlalte state membre care nu fac obiectul unei derogări și să transfere către BCE active din rezervele valutare, în conformitate cu articolul 30.1. Suma care trebuie transferată se stabilește înmulțind valoarea în ECU, calculată la cursul de schimb în vigoare, a activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1 cu raportul dintre numărul părților subscrise de banca centrală națională respectivă și numărul părților deja vărsate de celelalte bănci centrale naționale. |
| --- | --- |

49.1

Banca centrală a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să verse cota subscrisă la capitalul BCE în aceeași proporție ca și băncile centrale ale celorlalte state membre care nu fac obiectul unei derogări și să transfere către BCE active din rezervele valutare, în conformitate cu articolul 30.1. Suma care trebuie transferată se stabilește înmulțind valoarea în ECU, calculată la cursul de schimb în vigoare, a activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1 cu raportul dintre numărul părților subscrise de banca centrală națională respectivă și numărul părților deja vărsate de celelalte bănci centrale naționale.

| 49.2 | În afara plății menționate la articolul 49.1, banca centrală respectivă contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma care mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor care corespund soldului contului de profit și pierdere la data de 31 decembrie a anului anterior abrogării derogării. Suma care trebuie vărsată se calculează înmulțind volumul rezervelor, așa cum sunt ele definite mai sus și așa cum figurează în bilanțul aprobat al BCE, cu raportul dintre numărul părților subscrise de banca centrală respectivă și numărul părților deja vărsate de către celelalte bănci centrale. |
| --- | --- |

49.2

În afara plății menționate la articolul 49.1, banca centrală respectivă contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma care mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor care corespund soldului contului de profit și pierdere la data de 31 decembrie a anului anterior abrogării derogării. Suma care trebuie vărsată se calculează înmulțind volumul rezervelor, așa cum sunt ele definite mai sus și așa cum figurează în bilanțul aprobat al BCE, cu raportul dintre numărul părților subscrise de banca centrală respectivă și numărul părților deja vărsate de către celelalte bănci centrale.

| 49.3 | Atunci când unul sau mai multe state devin membre ale Uniunii Europene, iar băncile lor centrale naționale devin parte integrantă din SEBC, capitalul subscris al BCE și plafonul până la care activele din rezervele valutare pot fi transferate BCE se majorează în mod automat. Valoarea majorării se determină prin înmulțirea valorilor respective aflate în vigoare în momentul respectiv cu raportul, în cadrul grilei de repartiție pentru capitalul majorat, dintre ponderea băncilor centrale naționale care aderă și ponderea băncilor centrale naționale care sunt deja membre ale SEBC. Ponderea fiecărei bănci centrale naționale în grila de repartiție se calculează prin analogie cu articolul 29.1 și în conformitate cu articolul 29.2. Perioadele de referință utilizate pentru datele statistice sunt identice cu cele utilizate pentru ultima ajustare cincinală a ponderilor în conformitate cu articolul 29.3. |
| --- | --- |

49.3

Atunci când unul sau mai multe state devin membre ale Uniunii Europene, iar băncile lor centrale naționale devin parte integrantă din SEBC, capitalul subscris al BCE și plafonul până la care activele din rezervele valutare pot fi transferate BCE se majorează în mod automat. Valoarea majorării se determină prin înmulțirea valorilor respective aflate în vigoare în momentul respectiv cu raportul, în cadrul grilei de repartiție pentru capitalul majorat, dintre ponderea băncilor centrale naționale care aderă și ponderea băncilor centrale naționale care sunt deja membre ale SEBC. Ponderea fiecărei bănci centrale naționale în grila de repartiție se calculează prin analogie cu articolul 29.1 și în conformitate cu articolul 29.2. Perioadele de referință utilizate pentru datele statistice sunt identice cu cele utilizate pentru ultima ajustare cincinală a ponderilor în conformitate cu articolul 29.3.

Articolul 50

Numirea inițială a membrilor Comitetului executiv

La înființarea Comitetului executiv al BCE, președintele, vicepreședintele și ceilalți membri ai săi sunt numiți, de comun acord, de guvernele statelor membre la nivelul șefilor de stat sau de guvern, la recomandarea Consiliului și după consultarea Parlamentului European și a Consiliului IME. Președintele Comitetului executiv este numit pentru opt ani. Prin derogare de la articolul 11.2, vicepreședintele este numit pe o perioadă de patru ani, iar ceilalți membri ai Comitetului executiv pentru un mandat cu o durată cuprinsă între cinci și opt ani. Nici un mandat nu poate fi reînnoit. Numărul membrilor Comitetului executiv poate fi mai mic decât cel menționat la articolul 11.1, dar în nici un caz mai mic de patru.

Articolul 51

Derogare de la articolul 32

| 51.1 | În cazul în care, după debutul celei de-a treia etape, Consiliul guvernatorilor decide că aplicarea articolului 32 modifică în mod semnificativ poziția relativă a băncilor centrale naționale în ceea ce privește veniturile, totalul veniturilor care trebuie să fie repartizate în conformitate cu articolul 32 se micșorează cu un procentaj uniform care nu poate depăși 60 % în cadrul primului exercițiu financiar care urmează debutului celei de-a treia etape și care se va diminua cu cel puțin 12 procente în cursul fiecăruia dintre exercițiile financiare următoare. |
| --- | --- |

51.1

În cazul în care, după debutul celei de-a treia etape, Consiliul guvernatorilor decide că aplicarea articolului 32 modifică în mod semnificativ poziția relativă a băncilor centrale naționale în ceea ce privește veniturile, totalul veniturilor care trebuie să fie repartizate în conformitate cu articolul 32 se micșorează cu un procentaj uniform care nu poate depăși 60 % în cadrul primului exercițiu financiar care urmează debutului celei de-a treia etape și care se va diminua cu cel puțin 12 procente în cursul fiecăruia dintre exercițiile financiare următoare.

| 51.2 | Articolul 51.1 se aplică timp de cel mult cinci exerciții financiare complete după debutul celei de-a treia etape. |
| --- | --- |

51.2

Articolul 51.1 se aplică timp de cel mult cinci exerciții financiare complete după debutul celei de-a treia etape.

Articolul 52

Schimbul bancnotelor exprimate în monedele comunitare

După stabilirea irevocabilă a cursurilor de schimb, Consiliul guvernatorilor adoptă măsurile necesare pentru a asigura că bancnotele exprimate în monedele pentru care a fost stabilit în mod irevocabil cursul de schimb sunt schimbate de băncile centrale naționale la paritatea respectivă.

Articolul 53

Aplicabilitatea măsurilor tranzitorii

Articolele 43-48 se aplică în măsura în care și atât timp cât statele membre fac obiectul unei derogări.”

---