# Den Europæiske Unions L 118/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 118 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang6. maj 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 118

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang6. maj 2008

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 396/2008 af 29. april 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 397/2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Pakistan | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 397/2008 af 5. maj 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 8 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 398/2008 af 5. maj 2008 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, for produktionsåret 2007/08 | 10 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 399/2008 af 5. maj 2008 om ændring af bilag VIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 for så vidt angår krav til visse typer forarbejdet foder til selskabsdyr (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 400/2008 af 5. maj 2008 om 95. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban | 14 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 396/2008 af 29. april 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 397/2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Pakistan

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 397/2008 af 5. maj 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

8

Kommissionens forordning (EF) nr. 398/2008 af 5. maj 2008 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, for produktionsåret 2007/08

10

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 399/2008 af 5. maj 2008 om ændring af bilag VIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 for så vidt angår krav til visse typer forarbejdet foder til selskabsdyr (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 400/2008 af 5. maj 2008 om 95. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban

14

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/354/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 11. december 2007 om statsstøtte C 47/06 (ex N 648/05) — skattelettelser indført af Frankrig til udvikling af videospil
  (meddelt under nummer K(2007) 6070)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | HENSTILLINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2008/355/EF |
| | * | Kommissionens henstilling af 5. december 2007 om gengivelse af teksten i EF-traktatens artikel 20 i pas
  (meddelt under nummer K(2007) 5841) | 30 |
| | | AFTALER |
| | | Rådet |
| | * | Meddelelse om dato for ikrafttræden af partnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Côte d’Ivoire | 32 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2008/354/EF

*

Kommissionens beslutning af 11. december 2007 om statsstøtte C 47/06 (ex N 648/05) — skattelettelser indført af Frankrig til udvikling af videospil
  (meddelt under nummer K(2007) 6070)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2007) 6070)

1

16

HENSTILLINGER

Kommissionen

2008/355/EF

*

Kommissionens henstilling af 5. december 2007 om gengivelse af teksten i EF-traktatens artikel 20 i pas
  (meddelt under nummer K(2007) 5841)

(meddelt under nummer K(2007) 5841)

30

AFTALER

Rådet

*

Meddelelse om dato for ikrafttræden af partnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Côte d’Ivoire

32

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | | 2008/356/FUSP |
| | * | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EULEX/2/2008 af 22. april 2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo) | 33 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

2008/356/FUSP

*

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EULEX/2/2008 af 22. april 2008 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 396/2008

af 29. april 2008

om ændring af forordning (EF) nr. 397/2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Pakistan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen),

under henvisning til artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 397/2004 af 2. marts 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Pakistan (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   TIDLIGERE PROCEDURE

| (1) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 397/2004 en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af sengelinned af bomuld med oprindelse i Pakistan henhørende under KN-kode ex 6302 21 00 (Taric-kode 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric-kode 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric-kode 6302310090) og ex 6302 32 90 (Taric-kode 6302329019). Der blev indført en landsdækkende antidumpingtold på 13,1 % for alle virksomheder, som eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 397/2004 en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af sengelinned af bomuld med oprindelse i Pakistan henhørende under KN-kode ex 6302 21 00 (Taric-kode 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric-kode 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric-kode 6302310090) og ex 6302 32 90 (Taric-kode 6302329019). Der blev indført en landsdækkende antidumpingtold på 13,1 % for alle virksomheder, som eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet.

| (2) | Efter en delvis fornyet undersøgelse på eget initiativ, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet i maj 2006 ved forordning (EF) nr. 695/2006 (3) forordning (EF) nr. 397/2004 og indførte nye toldsatser på 0-8,5 % på grundlag af en ny undersøgelsesperiode mellem 1. april 2003 og 31. marts 2004. På grund af det store antal samarbejdende eksporterende producenter blev der udtaget en stikprøve. |
| --- | --- |

(2)

Efter en delvis fornyet undersøgelse på eget initiativ, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet i maj 2006 ved forordning (EF) nr. 695/2006 (3) forordning (EF) nr. 397/2004 og indførte nye toldsatser på 0-8,5 % på grundlag af en ny undersøgelsesperiode mellem 1. april 2003 og 31. marts 2004. På grund af det store antal samarbejdende eksporterende producenter blev der udtaget en stikprøve.

| (3) | De virksomheder, som blev udvalgt til at indgå i stikprøven, blev omfattet af de individuelle toldsatser, som blev fastsat i forbindelse med den fornyede undersøgelse, mens de øvrige samarbejdende virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 5,8 %. Der indførtes en toldsats på 8,5 % for virksomheder, der enten ikke gav sig til kende, eller som ikke udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(3)

De virksomheder, som blev udvalgt til at indgå i stikprøven, blev omfattet af de individuelle toldsatser, som blev fastsat i forbindelse med den fornyede undersøgelse, mens de øvrige samarbejdende virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 5,8 %. Der indførtes en toldsats på 8,5 % for virksomheder, der enten ikke gav sig til kende, eller som ikke udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen.

| (4) | I henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004 kan pakistanske eksporterende producenter, som opfylder de tre kriterier i samme artikel, blive indrømmet samme behandling som de samarbejdende virksomheder, der ikke indgår i stikprøven (behandling som ny eksporterende producent). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004 kan pakistanske eksporterende producenter, som opfylder de tre kriterier i samme artikel, blive indrømmet samme behandling som de samarbejdende virksomheder, der ikke indgår i stikprøven (behandling som ny eksporterende producent).

| (5) | I forordning (EF) nr. 925/2007 er anført resultaterne af undersøgelsen vedrørende de anmodninger om at blive behandlet som nye eksporterende producenter, som atten pakistanske virksomheder havde indgivet. Fire af disse ville blive behandlet som nye eksporterende producenter, medens anmodningerne fra de øvrige fjorten virksomheder blev afvist. |
| --- | --- |

(5)

I forordning (EF) nr. 925/2007 er anført resultaterne af undersøgelsen vedrørende de anmodninger om at blive behandlet som nye eksporterende producenter, som atten pakistanske virksomheder havde indgivet. Fire af disse ville blive behandlet som nye eksporterende producenter, medens anmodningerne fra de øvrige fjorten virksomheder blev afvist.

B.   ANMODNINGER OM BEHANDLING SOM NY EKSPORTERENDE PRODUCENT

| (6) | Yderligere tretten pakistanske virksomheder har anmodet om at blive behandlet som nye eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(6)

Yderligere tretten pakistanske virksomheder har anmodet om at blive behandlet som nye eksporterende producenter.

| (7) | Der blev foretaget en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de enkelte ansøgere opfylder kriterierne for at blive behandlet som nye eksporterende producenter, jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, ved at sikre, at de:






  — | ikke eksporterede den i betragtning 1 beskrevne vare til Fællesskabet i perioden fra 1. april 2003 til 31. marts 2004 |
| --- | --- | --- |

(7)

Der blev foretaget en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de enkelte ansøgere opfylder kriterierne for at blive behandlet som nye eksporterende producenter, jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, ved at sikre, at de:

—

ikke eksporterede den i betragtning 1 beskrevne vare til Fællesskabet i perioden fra 1. april 2003 til 31. marts 2004

| — | ikke er forretningsmæssigt forbundne med eksportører eller producenter, som er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved den forordning, og |
| --- | --- |

—

ikke er forretningsmæssigt forbundne med eksportører eller producenter, som er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved den forordning, og

| — | faktisk har eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, der blev lagt til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet. |
| --- | --- |

—

faktisk har eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, der blev lagt til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet.

| (8) | Der blev udsendt et spørgeskema til alle ansøgerne, som blev anmodet om at fremlægge dokumentation for, at de opfyldte ovennævnte tre kriterier. |
| --- | --- |

(8)

Der blev udsendt et spørgeskema til alle ansøgerne, som blev anmodet om at fremlægge dokumentation for, at de opfyldte ovennævnte tre kriterier.

| (9) | Eksporterende producenter, som opfylder disse tre kriterier, kan indrømmes den toldsats, som gælder for de samarbejdende virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, dvs. 5,8 %, jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004. |
| --- | --- |

(9)

Eksporterende producenter, som opfylder disse tre kriterier, kan indrømmes den toldsats, som gælder for de samarbejdende virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, dvs. 5,8 %, jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004.

C.   RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN

| (10) | Tre pakistanske virksomheder, der anmodede om at blive behandlet som nye eksporterende producenter, besvarede ikke det oprindelige spørgeskema. Det var derfor ikke muligt at kontrollere, om disse virksomheder opfyldte kriterierne i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og deres anmodninger måtte afvises. Disse virksomheder blev underrettet om, at deres anmodninger ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(10)

Tre pakistanske virksomheder, der anmodede om at blive behandlet som nye eksporterende producenter, besvarede ikke det oprindelige spørgeskema. Det var derfor ikke muligt at kontrollere, om disse virksomheder opfyldte kriterierne i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og deres anmodninger måtte afvises. Disse virksomheder blev underrettet om, at deres anmodninger ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (11) | For to pakistanske eksporterende producenter viste undersøgelsen af de indgivne oplysninger, at de havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at godtgøre, at de opfylder de tre kriterier i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004. Derfor kan disse to producenter indrømmes den toldsats, der gælder for de samarbejdende virksomheder, som ikke indgik i stikprøven (dvs. 5,8 %), jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og blive tilføjet til listen over eksporterende producenter i bilaget til den forordning. |
| --- | --- |

(11)

For to pakistanske eksporterende producenter viste undersøgelsen af de indgivne oplysninger, at de havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at godtgøre, at de opfylder de tre kriterier i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004. Derfor kan disse to producenter indrømmes den toldsats, der gælder for de samarbejdende virksomheder, som ikke indgik i stikprøven (dvs. 5,8 %), jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og blive tilføjet til listen over eksporterende producenter i bilaget til den forordning.

| (12) | En pakistansk virksomhed viste sig at være forretningsmæssigt forbundet med en virksomhed, som havde samarbejdet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, og som eksporterede den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Denne producent opfyldte derfor ikke det andet kriterium i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og virksomhedens anmodning om at blive behandlet som ny eksporterende producent blev derfor afvist. Virksomheden blev underrettet om, at dens anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men virksomheden fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne. |
| --- | --- |

(12)

En pakistansk virksomhed viste sig at være forretningsmæssigt forbundet med en virksomhed, som havde samarbejdet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, og som eksporterede den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Denne producent opfyldte derfor ikke det andet kriterium i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og virksomhedens anmodning om at blive behandlet som ny eksporterende producent blev derfor afvist. Virksomheden blev underrettet om, at dens anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men virksomheden fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne.

| (13) | Tre pakistanske virksomheder viste sig at have eksporteret den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Disse tre producenter opfyldte derfor ikke det første kriterium i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og deres anmodning om at blive behandlet som nye producenter blev derfor afvist. Virksomhederne blev underrettet om, at deres anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men de fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne. |
| --- | --- |

(13)

Tre pakistanske virksomheder viste sig at have eksporteret den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Disse tre producenter opfyldte derfor ikke det første kriterium i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og deres anmodning om at blive behandlet som nye producenter blev derfor afvist. Virksomhederne blev underrettet om, at deres anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men de fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne.

| (14) | Tre pakistanske virksomheder var ikke i stand til at bevise, at de havde solgt den pågældende vare til Fællesskabet efter undersøgelsesperioden eller havde indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet. Det kunne derfor ikke fastslås, om disse virksomheder havde eksporteret den pågældende vare efter undersøgelsesperioden som fastsat i det tredje kriterium i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og deres anmodninger om at blive behandlet som nye producenter blev derfor afvist. Virksomhederne blev underrettet om, at deres anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men de fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne. |
| --- | --- |

(14)

Tre pakistanske virksomheder var ikke i stand til at bevise, at de havde solgt den pågældende vare til Fællesskabet efter undersøgelsesperioden eller havde indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet. Det kunne derfor ikke fastslås, om disse virksomheder havde eksporteret den pågældende vare efter undersøgelsesperioden som fastsat i det tredje kriterium i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004, og deres anmodninger om at blive behandlet som nye producenter blev derfor afvist. Virksomhederne blev underrettet om, at deres anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men de fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne.

| (15) | En pakistansk virksomhed kunne ikke godtgøre, at den producerede den pågældende vare, og fremlagde ikke supplerende dokumentation for salg af den pågældende vare til Fællesskabet efter undersøgelsesperioden eller for at have indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet. Denne ansøger opfyldte således ikke det grundlæggende kriterium for at være en eksporterende producent, og anmodningen kunne derfor ikke viderebehandles. Virksomheden blev underrettet om, at dens anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne. |
| --- | --- |

(15)

En pakistansk virksomhed kunne ikke godtgøre, at den producerede den pågældende vare, og fremlagde ikke supplerende dokumentation for salg af den pågældende vare til Fællesskabet efter undersøgelsesperioden eller for at have indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet. Denne ansøger opfyldte således ikke det grundlæggende kriterium for at være en eksporterende producent, og anmodningen kunne derfor ikke viderebehandles. Virksomheden blev underrettet om, at dens anmodning ikke ville blive viderebehandlet, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, men fremlagde ikke yderligere oplysninger, som kunne føre til en ændring af resultaterne.

| (16) | Alle ansøgerne og EF-erhvervsgrenen er blevet underrettet om de endelige resultater af undersøgelsen og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(16)

Alle ansøgerne og EF-erhvervsgrenen er blevet underrettet om de endelige resultater af undersøgelsen og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

D.   KONKLUSION

| (17) | I betragtning af de resultater, der er omhandlet i betragtning 11, opfylder to pakistanske eksporterende producenter kriterierne i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004 for at kunne blive behandlet som nye eksporterende producenter. Virksomhederne bør derfor tilføjes til listen over samarbejdende fabrikanter i bilaget til forordning (EF) nr. 397/2004 og omfattes af toldsatsen på 5,8 %. Anmodningerne fra de resterende elleve eksporterende producenter bør afvises af ovennævnte grunde — |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af de resultater, der er omhandlet i betragtning 11, opfylder to pakistanske eksporterende producenter kriterierne i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 397/2004 for at kunne blive behandlet som nye eksporterende producenter. Virksomhederne bør derfor tilføjes til listen over samarbejdende fabrikanter i bilaget til forordning (EF) nr. 397/2004 og omfattes af toldsatsen på 5,8 %. Anmodningerne fra de resterende elleve eksporterende producenter bør afvises af ovennævnte grunde —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Listen over samarbejdende fabrikanter i bilaget til forordning (EF) nr. 397/2004 erstattes af følgende:

| Navn | Adresse |
| --- | --- |
| »A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, |
| Business Center, New Civil Lines, |
| Faisalabad |

Navn

Adresse

»A.B. Exports (PVT) Ltd

Off. No 6, Ground Floor,

Business Center, New Civil Lines,

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority, |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3,

Phase V Extension, D.H. Authority,

Karachi

Aala Processing Industries (PVT) Ltd

| 5 KM Satyana Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

5 KM Satyana Road

Faisalabad 38000

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1, |
| --- |
| Sargodha Road, |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1,

Sargodha Road,

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road,

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area,

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) Ltd

| Atlas Street, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road,

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road, |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road,

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd

| 3rd floor, K.D.L.B. Building, |
| --- |
| 58-West Wharf Road, |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building,

58-West Wharf Road,

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area,

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road, |
| --- |
| Near Bava Chak, |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Near Bava Chak,

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S., |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.,

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market, |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2,

Karkhana Bazar, Yanr Market,

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) Ltd

| D-14/B, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.,

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road,

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) Ltd

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sargodha Road,

Faisalabad

Ansa Industries

| Plot #16, Sector C-2 |
| --- |
| Karachi Exporting Processing Zone |
| Landhi Industrial Area |
| Karachi 74000 |

Plot #16, Sector C-2

Karachi Exporting Processing Zone

Landhi Industrial Area

Karachi 74000

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square, |
| --- |
| PO Box 13373, |
| Karachi |

1-19, Arkay Square,

PO Box 13373,

Karachi

M/S Arif Textiles Private Limited

| Karim Bibi Street, Bawa Chak, |
| --- |
| Sargodha Road |
| Faisalabad |

Karim Bibi Street, Bawa Chak,

Sargodha Road

Faisalabad

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd

| 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala,

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue, |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue,

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.,

Karachi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area,

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital,

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No 7, Chak No 204/R.B., |
| --- |
| Faisalabad |

Square No 7, Chak No 204/R.B.,

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) Ltd

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) Ltd

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area,

Karachi

M/S Club Textile

| Sargodha Road, Ali Block |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road, Ali Block

Faisalabad

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road, |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road,

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd

| 11, Timber Pond, Keamari Road, |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road,

Karachi-75620

Dawood Exports PVT Ltd

| PO Box 532, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 532, Sargodha Road,

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road,

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

En Em Industries Ltd

| 10th Km, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road,

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines,

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall, |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar, |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall,

Abdullah Haroon Road, Saddar,

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor, |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road, |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor,

Mumtaz Hassan Road,

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., |
| --- |
| Hyderabad |

PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.,

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) Ltd

| 317 Clifton Centre, Schon Circle, |
| --- |
| Kehkashan Clifton, |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle,

Kehkashan Clifton,

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town, |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town,

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) Ltd

| 10 KM, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road,

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road,

Faisalabad

Hay’s (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.,

Karachi-75700

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone, Karachi |

Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B.,

Karachi Export Processing Zone, Karachi

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.,

Karachi

Husein Industries Ltd

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, |
| --- |
| Landhi, Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate,

Landhi, Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate,

Karachi-75700

J.K. Sons Private Limited

| 3-1/A, Peoples Colony |
| --- |
| Jaranwala Road |
| Faisalabad |

3-1/A, Peoples Colony

Jaranwala Road

Faisalabad

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony, |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony,

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.,

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala,

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd

| P-61 Gole Chiniot Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar,

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) Ltd

| Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road,

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar, |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market,

Gol Chiniot Bazar,

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road, |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road,

Rawalpindi

Latif International (PVT) Ltd

| Street No 1, Abdullahpur, |
| --- |
| Faisalabad |

Street No 1, Abdullahpur,

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.,

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jaranwala Road,

Faisalabad

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Mughanum (PVT) Ltd

| P-162, Circular Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road,

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.,

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines, |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex,

Bilal Road, Civil Lines,

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi-74000 |

Suite 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi-74000

Niagara Mills (PVT) Ltd

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) Ltd

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony, Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sargodha Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karach |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karach

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) Ltd

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd

| Yousaf Chowk, Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sargodha Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd

| PO Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6- K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6- K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd

| PO Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

PO Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sargodha Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad

ZIS Textiles Private Limited

| 3Km Sheikhupaura Road |
| --- |
| Khurrianwala |
| Faisalabad« |

3Km Sheikhupaura Road

Khurrianwala

Faisalabad«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 29. april 2008.

På Rådets vegne

D. RUPEL

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT L 66 af 4.3.2004, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 925/2007 (EUT L 202 af 3.8.2007, s. 1).

2

(3)  EUT L 121 af 6.5.2006, s. 14.

3

---

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 397/2008

af 5. maj 2008

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (1), særlig artikel 138, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. maj 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 5. maj 2008 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 63,1 |
| TN | 102,3 |
| TR | 147,8 |
| ZZ | 104,4 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| TR | 109,5 |
| ZZ | 144,2 |
| 0709 90 70 | TR | 139,7 |
| ZZ | 139,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 54,9 |
| MA | 48,9 |
| TN | 52,0 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | AR | 112,6 |
| IL | 130,3 |
| TR | 130,7 |
| ZA | 118,5 |
| ZZ | 123,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 85,2 |
| CL | 91,6 |
| CN | 85,5 |
| MK | 65,0 |
| NZ | 119,9 |
| US | 106,3 |
| UY | 78,3 |
| ZA | 74,5 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

63,1

TN

102,3

TR

147,8

ZZ

104,4

0707 00 05

JO

178,8

TR

109,5

ZZ

144,2

0709 90 70

TR

139,7

ZZ

139,7

0805 10 20

EG

49,8

IL

54,9

MA

48,9

TN

52,0

TR

53,3

ZZ

51,8

0805 50 10

AR

112,6

IL

130,3

TR

130,7

ZA

118,5

ZZ

123,0

0808 10 80

AR

89,4

BR

85,2

CL

91,6

CN

85,5

MK

65,0

NZ

119,9

US

106,3

UY

78,3

ZA

74,5

ZZ

88,4

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 398/2008

af 5. maj 2008

om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, for produktionsåret 2007/08

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 af 20. februar 2006 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006, for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2007/08 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/2007 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 387/2008 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2007/08 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1109/2007 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 387/2008 (4).

| (2) | Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af de i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006 omhandlede produkter, og som for produktionsåret 2007/08 blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1109/2007, ændres og er vist i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. maj 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2008.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1260/2007 (EUT L 283 af 27.10.2007, s. 1). Med virkning fra den 1. oktober 2008 erstattes forordning (EF) nr 318/2006 af forordning (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1568/2007 (EUT L 340 af 22.12.2007, s. 62).

2

(3)  EUT L 253 af 28.9.2007, s. 5.

3

(4)  EUT L 116 af 30.4.2008, s. 21.

4

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95 og anvendes fra den 6. maj 2008

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 19,62 | 6,49 |
| 1701 11 90 (1) | 19,62 | 12,21 |
| 1701 12 10 (1) | 19,62 | 6,30 |
| 1701 12 90 (1) | 19,62 | 11,69 |
| 1701 91 00 (2) | 21,72 | 15,20 |
| 1701 99 10 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1701 99 90 (2) | 21,72 | 9,85 |
| 1702 90 95 (3) | 0,22 | 0,42 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

19,62

6,49

1701 11 90 (1)

19,62

12,21

1701 12 10 (1)

19,62

6,30

1701 12 90 (1)

19,62

11,69

1701 91 00 (2)

21,72

15,20

1701 99 10 (2)

21,72

9,85

1701 99 90 (2)

21,72

9,85

1702 90 95 (3)

0,22

0,42

---

(1)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt III, til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 (EUT L 58 af 28.2.2006, s. 1).

(2)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt II, til forordning (EF) nr. 318/2006.

(3)  Fastsat pr. 1 % indhold af saccharose.

---

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/12

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 399/2008

af 5. maj 2008

om ændring af bilag VIII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 for så vidt angår krav til visse typer forarbejdet foder til selskabsdyr

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (1), særlig artikel 20, stk. 1, litra a), og artikel 32, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1774/2002 er der fastsat dyre- og folkesundhedsmæssige betingelser for afsætning af visse animalske biprodukter og deraf afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1774/2002 er der fastsat dyre- og folkesundhedsmæssige betingelser for afsætning af visse animalske biprodukter og deraf afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum.

| (2) | I bilag VIII til forordning (EF) nr. 1774/2002 er der fastsat krav vedrørende afsætning og indførsel til Fællesskabet af foder til selskabsdyr, tyggepinde og tyggeben og tekniske produkter. I henhold til kapitel II, del B, punkt 3, i samme bilag skal forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder under fremstillingsprocessen være blevet underkastet en varmebehandling. |
| --- | --- |

(2)

I bilag VIII til forordning (EF) nr. 1774/2002 er der fastsat krav vedrørende afsætning og indførsel til Fællesskabet af foder til selskabsdyr, tyggepinde og tyggeben og tekniske produkter. I henhold til kapitel II, del B, punkt 3, i samme bilag skal forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder under fremstillingsprocessen være blevet underkastet en varmebehandling.

| (3) | Kravene vedrørende import til Fællesskabet af forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder blev ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 829/2007 (2). Det standardsundhedscertifikat for forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder, der skal ledsage importerede sendinger, blev ændret. I henhold til det nye sundhedscertifikat i kapitel 3(B) i bilag X til forordning (EF) nr. 1774/2002 behøver forarbejdet foder til selskabsdyr ikke at være varmebehandlet, hvis de anvendte animalske ingredienser i forvejen er blevet behandlet i overensstemmelse med forarbejdningsnormerne med henblik på afsætning i Fællesskabet. Normerne yder passende beskyttelse mod risici for folke- og dyresundheden. |
| --- | --- |

(3)

Kravene vedrørende import til Fællesskabet af forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder blev ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 829/2007 (2). Det standardsundhedscertifikat for forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder, der skal ledsage importerede sendinger, blev ændret. I henhold til det nye sundhedscertifikat i kapitel 3(B) i bilag X til forordning (EF) nr. 1774/2002 behøver forarbejdet foder til selskabsdyr ikke at være varmebehandlet, hvis de anvendte animalske ingredienser i forvejen er blevet behandlet i overensstemmelse med forarbejdningsnormerne med henblik på afsætning i Fællesskabet. Normerne yder passende beskyttelse mod risici for folke- og dyresundheden.

| (4) | I henhold til artikel 28 i forordning (EF) nr. 1774/2002 må bestemmelserne i nævnte forordning om indførsel fra tredjelande af visse produkter, herunder forarbejdet foder til selskabsdyr, ikke være gunstigere eller mere ugunstige end dem, der gælder for fremstilling og afsætning af tilsvarende EF-produkter. De pågældende bestemmelser vedrørende import til Fællesskabet af sådant forarbejdet foder til selskabsdyr bør derfor også gælde for fremstilling i Fællesskabet af sådant forarbejdet foder til selskabsdyr. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 28 i forordning (EF) nr. 1774/2002 må bestemmelserne i nævnte forordning om indførsel fra tredjelande af visse produkter, herunder forarbejdet foder til selskabsdyr, ikke være gunstigere eller mere ugunstige end dem, der gælder for fremstilling og afsætning af tilsvarende EF-produkter. De pågældende bestemmelser vedrørende import til Fællesskabet af sådant forarbejdet foder til selskabsdyr bør derfor også gælde for fremstilling i Fællesskabet af sådant forarbejdet foder til selskabsdyr.

| (5) | Bilag VIII til forordning (EF) nr. 1774/2002 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Bilag VIII til forordning (EF) nr. 1774/2002 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag VIII til forordning (EF) nr. 1774/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2008.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1432/2007 (EUT L 320 af 6.12.2007, s. 13).

1

(2)  EUT L 191 af 21.7.2007, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1256/2007 (EUT L 282 af 26.10.2007, s. 30).

2

---

BILAG

Kapitel II, del B, punkt 3, i bilag VIII til forordning (EF) nr. 1774/2002 affattes således:

| »3. | For forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder gælder følgende:






  a) | Det skal opvarmes til en kernetemperatur i færdigvaren på mindst 90 °C. |
| --- | --- | --- |

»3.

For forarbejdet foder til selskabsdyr bortset fra dåsefoder gælder følgende:

a)

Det skal opvarmes til en kernetemperatur i færdigvaren på mindst 90 °C.

| b) | De animalske ingredienser skal varmebehandles ved mindst 90 °C, eller |
| --- | --- |

b)

De animalske ingredienser skal varmebehandles ved mindst 90 °C, eller

| c) | hvis der er tale om animalske ingredienser, skal de udelukkende være fremstillet ved anvendelse af:






  i) | kød eller kødprodukter, der har været underkastet en varmebehandling med opvarmning til en kernetemperatur på mindst 90 °C |
| --- | --- | --- |

c)

hvis der er tale om animalske ingredienser, skal de udelukkende være fremstillet ved anvendelse af:

i)

kød eller kødprodukter, der har været underkastet en varmebehandling med opvarmning til en kernetemperatur på mindst 90 °C

| ii) | følgende animalske biprodukter eller forarbejdede produkter, der er forarbejdet i overensstemmelse med denne forordning: mælk og mælkebaserede produkter, gelatine, hydrolyseret protein, ægprodukter, kollagen, blodprodukter, forarbejdet animalsk protein (inkl. fiskemel), afsmeltet fedt, fiskeolie, dicalciumphosphat, tricalciumphosphat og animalske smagsforstærkere. |
| --- | --- |

ii)

følgende animalske biprodukter eller forarbejdede produkter, der er forarbejdet i overensstemmelse med denne forordning: mælk og mælkebaserede produkter, gelatine, hydrolyseret protein, ægprodukter, kollagen, blodprodukter, forarbejdet animalsk protein (inkl. fiskemel), afsmeltet fedt, fiskeolie, dicalciumphosphat, tricalciumphosphat og animalske smagsforstærkere.

Efter varmebehandlingen skal der træffes de fornødne forholdsregler for at forhindre, at det pågældende forarbejdede foder til selskabsdyr udsættes for kontaminering.

Det forarbejdede foder til selskabsdyr skal pakkes i ny emballage.«

---

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/14

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 400/2008

af 5. maj 2008

om 95. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 467/2001 om forbud mod udførsel af visse varer og tjenesteydelser til Afghanistan, om styrkelse af flyveforbuddet og om udvidelse af indefrysningen af midler og andre økonomiske ressourcer over for Taliban i Afghanistan (1), særlig artikel 7, stk. 1, første led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd besluttede den 21. april 2008 at ændre listen over de personer, grupper og enheder, over for hvem indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal gælde. Bilag I bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(2)

Sanktionskomitéen under FN’s Sikkerhedsråd besluttede den 21. april 2008 at ændre listen over de personer, grupper og enheder, over for hvem indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal gælde. Bilag I bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (3) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft øjeblikkeligt — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør denne forordning træde i kraft øjeblikkeligt —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2008.

På Kommissionens vegne

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektør for eksterne forbindelser

---

(1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 374/2008 (EUT L 113 af 25.4.2008, s. 15).

1

---

BILAG

I bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 foretages følgende ændringer:

Følgende punkter indsættes under overskriften »Fysiske personer«:

| »(1) | Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Navn skrevet med oprindeligt alfabet: Бypaнов Сухайл Фатиллоевич. Adresse: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Tashkent, Usbekistan. Fødselsdato: 1983. Fødested: Tashkent, Usbekistan. Nationalitet: usbekisk. Andre oplysninger: (a) en af lederne af Islamic Jihad Group; (b) har fået specialuddannelse i miner og sprængstoffer i Al-Qaida-lejren i Khost-provinsen; (c) har deltaget i militære operationer i Afghanistan og Pakistan på Talibans side; (d) var en af tilrettelæggerne af terroristattentaterne i Usbekistan i 2004; (e) der blev anlagt straffesag mod ham i 2000 i henhold til følgende artikler i Republikken Usbekistans straffelov: artikel 159, del 3 (attentat mod Republikken Usbekistans forfatningsorden), og artikel 248 (ulovlig besiddelse af våben, ammunition, sprængstoffer eller eksplosive anordninger; (f) der er udstedt en arrestordre på ham. |
| --- | --- |

»(1)

Suhayl Fatilloevich Buranov (alias Suhayl Fatilloyevich Buranov). Navn skrevet med oprindeligt alfabet: Бypaнов Сухайл Фатиллоевич. Adresse: Massiv Kara-Su-6, building 12, apt. 59, Tashkent, Usbekistan. Fødselsdato: 1983. Fødested: Tashkent, Usbekistan. Nationalitet: usbekisk. Andre oplysninger: (a) en af lederne af Islamic Jihad Group; (b) har fået specialuddannelse i miner og sprængstoffer i Al-Qaida-lejren i Khost-provinsen; (c) har deltaget i militære operationer i Afghanistan og Pakistan på Talibans side; (d) var en af tilrettelæggerne af terroristattentaterne i Usbekistan i 2004; (e) der blev anlagt straffesag mod ham i 2000 i henhold til følgende artikler i Republikken Usbekistans straffelov: artikel 159, del 3 (attentat mod Republikken Usbekistans forfatningsorden), og artikel 248 (ulovlig besiddelse af våben, ammunition, sprængstoffer eller eksplosive anordninger; (f) der er udstedt en arrestordre på ham.

| (2) | Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Navn skrevet med oprindeligt alfabet: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adresse: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andijan-regionen, Usbekistan. Fødselsdato: 1972. Fødested: Andijan-regionen, Usbekistan. Nationalitet: Usbekisk. Andre oplysninger: (a) en af lederne af Islamic Jihad Group; (b) har fået specialuddannelse i miner og sprængstoffer i Al-Qaida-lejre; (c) har deltaget i militære operationer i Afghanistan og Pakistan på Talibans side; (d) var en af tilrettelæggerne af terroristattentaterne i Usbekistan i 1999 og 2004; (e) der blev anlagt straffesag mod ham i marts 1999 i henhold til følgende artikler i Republikken Usbekistans straffelov: artikel 154 (lejesoldat), 155 (terrorisme), 156 (tilskyndelse til etnisk had, racehad eller religiøst had), artikel 159 (attentat mod Usbekistans forfatningsorden), artikel 242 (organisering af kriminelle grupper) og artikel 244 (manglende anmeldelse af forbrydelser eller hemmeligholdelse heraf); (f) der er udstedt en arrestordre på ham.« |
| --- | --- |

(2)

Najmiddin Kamolitdinovich Jalolov. Navn skrevet med oprindeligt alfabet: Жалолов Ηажмиддин Камолитдинович. Adresse: S. Jalilov Street 14, Khartu, Andijan-regionen, Usbekistan. Fødselsdato: 1972. Fødested: Andijan-regionen, Usbekistan. Nationalitet: Usbekisk. Andre oplysninger: (a) en af lederne af Islamic Jihad Group; (b) har fået specialuddannelse i miner og sprængstoffer i Al-Qaida-lejre; (c) har deltaget i militære operationer i Afghanistan og Pakistan på Talibans side; (d) var en af tilrettelæggerne af terroristattentaterne i Usbekistan i 1999 og 2004; (e) der blev anlagt straffesag mod ham i marts 1999 i henhold til følgende artikler i Republikken Usbekistans straffelov: artikel 154 (lejesoldat), 155 (terrorisme), 156 (tilskyndelse til etnisk had, racehad eller religiøst had), artikel 159 (attentat mod Usbekistans forfatningsorden), artikel 242 (organisering af kriminelle grupper) og artikel 244 (manglende anmeldelse af forbrydelser eller hemmeligholdelse heraf); (f) der er udstedt en arrestordre på ham.«

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 11. december 2007

om statsstøtte C 47/06 (ex N 648/05) — skattelettelser indført af Frankrig til udvikling af videospil

(meddelt under nummer K(2007) 6070)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2008/354/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | De franske myndigheder anmeldte støtteforanstaltningen den 20. december 2005. |
| --- | --- |

(1)

De franske myndigheder anmeldte støtteforanstaltningen den 20. december 2005.

| (2) | Kommissionen anmodede ved brev af 25. januar 2006 om yderligere oplysninger, og disse blev fremsendt ved brev af 15. februar 2006. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen anmodede ved brev af 25. januar 2006 om yderligere oplysninger, og disse blev fremsendt ved brev af 15. februar 2006.

| (3) | Den 3. maj 2006 afholdtes et møde mellem Kommissionen og de franske myndigheder. Efterfølgende foretog de franske myndigheder en række ændringer af foranstaltningen, som de oplyste Kommissionen om ved brev af 12. juni 2006. |
| --- | --- |

(3)

Den 3. maj 2006 afholdtes et møde mellem Kommissionen og de franske myndigheder. Efterfølgende foretog de franske myndigheder en række ændringer af foranstaltningen, som de oplyste Kommissionen om ved brev af 12. juni 2006.

| (4) | På baggrund af disse ændringer anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger ved brev af 1. august 2006, hvorpå de franske myndigheder svarede den 18. september 2006 efter at have bedt om forlængelse af fristen. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af disse ændringer anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger ved brev af 1. august 2006, hvorpå de franske myndigheder svarede den 18. september 2006 efter at have bedt om forlængelse af fristen.

| (5) | Kommissionen underrettede ved brev af 22. november 2006 Frankrig om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for skattelettelsen til udvikling af videospil. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede ved brev af 22. november 2006 Frankrig om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for skattelettelsen til udvikling af videospil.

| (6) | Frankrig fremsatte sine bemærkninger ved brev af 22. december 2006, registreret den 3. januar 2007. |
| --- | --- |

(6)

Frankrig fremsatte sine bemærkninger ved brev af 22. december 2006, registreret den 3. januar 2007.

| (7) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede her interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede her interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter:






  — | TIGA, ved brev af 21. december 2006 |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter:

—

TIGA, ved brev af 21. december 2006

| — | EGDF, ved brev af 22. december 2006 |
| --- | --- |

—

EGDF, ved brev af 22. december 2006

| — | GAME, ved brev af 3. januar 2007 |
| --- | --- |

—

GAME, ved brev af 3. januar 2007

| — | ADESE, ved brev af 3. januar 2007 |
| --- | --- |

—

ADESE, ved brev af 3. januar 2007

| — | APOM, ved brev af 5. januar 2007 |
| --- | --- |

—

APOM, ved brev af 5. januar 2007

| — | ISFE, ved brev af 5. januar 2007 |
| --- | --- |

—

ISFE, ved brev af 5. januar 2007

| — | Ubisoft, ved brev af 8. januar 2007. |
| --- | --- |

—

Ubisoft, ved brev af 8. januar 2007.

| (9) | Kommissionen modtog yderligere bemærkninger længe efter, at fristen var udløbet, nemlig en måned efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende, hvorfor Kommissionen ikke har medtaget disse bemærkninger i sine betragtninger. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen modtog yderligere bemærkninger længe efter, at fristen var udløbet, nemlig en måned efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende, hvorfor Kommissionen ikke har medtaget disse bemærkninger i sine betragtninger.

| (10) | De bemærkninger, der blev fremsat inden tidsfristens udløb, blev videresendt til Frankrig i brev af 12. februar 2007. |
| --- | --- |

(10)

De bemærkninger, der blev fremsat inden tidsfristens udløb, blev videresendt til Frankrig i brev af 12. februar 2007.

| (11) | Ved brev af 23. januar 2007 og som forberedelse til et møde med Kommissionen, der afholdtes den 29. januar 2007, oplyste de franske myndigheder over for Kommissionen, hvilke ændringer de havde foretaget vedrørende den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 23. januar 2007 og som forberedelse til et møde med Kommissionen, der afholdtes den 29. januar 2007, oplyste de franske myndigheder over for Kommissionen, hvilke ændringer de havde foretaget vedrørende den pågældende foranstaltning.

| (12) | Kommissionen fremsendte supplerende spørgsmål den 21. februar 2007. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen fremsendte supplerende spørgsmål den 21. februar 2007.

| (13) | Ved brev af 22. marts 2007 fremsendte de franske myndigheder deres kommentarer til de bemærkninger fra de interesserede parter, der blev fremsendt den 12. februar 2007, og svar på de supplerende spørgsmål fremsendt den 21. februar 2007. |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 22. marts 2007 fremsendte de franske myndigheder deres kommentarer til de bemærkninger fra de interesserede parter, der blev fremsendt den 12. februar 2007, og svar på de supplerende spørgsmål fremsendt den 21. februar 2007.

| (14) | Kommissionen holdt møde med repræsentanter for EGDF og ISFE henholdsvis den 13. og den 14. februar 2007. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen holdt møde med repræsentanter for EGDF og ISFE henholdsvis den 13. og den 14. februar 2007.

| (15) | Den 31. juli 2007 afholdtes et møde mellem de franske myndigheder og Kommissionen, hvorefter de franske myndigheder fremsendte tre breve af henholdsvis 5. oktober, 17. oktober og 7. november 2007, hvori de oplyser Kommissionen om de ændringer, som de havde foretaget vedrørende den anmeldte foranstaltning. |
| --- | --- |

(15)

Den 31. juli 2007 afholdtes et møde mellem de franske myndigheder og Kommissionen, hvorefter de franske myndigheder fremsendte tre breve af henholdsvis 5. oktober, 17. oktober og 7. november 2007, hvori de oplyser Kommissionen om de ændringer, som de havde foretaget vedrørende den anmeldte foranstaltning.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN PÅ TIDSPUNKTET FOR PROCEDURENS INDLEDNING

| (16) | Foranstaltningen skal understøtte udviklingen af videospil med en kulturel dimension i form af et skattefradrag. På tidspunktet for procedurens indledning var de nærmere bestemmelser for foranstaltningen som følger: |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningen skal understøtte udviklingen af videospil med en kulturel dimension i form af et skattefradrag. På tidspunktet for procedurens indledning var de nærmere bestemmelser for foranstaltningen som følger:

a)   Støtteberettigede virksomheder og videospil

| (17) | De støtteberettigede virksomheder er virksomheder, der fremstiller videospil, dvs. udviklingsstudier, uafhængige forlagsvirksomheder eller datterselskaber af sådanne. |
| --- | --- |

(17)

De støtteberettigede virksomheder er virksomheder, der fremstiller videospil, dvs. udviklingsstudier, uafhængige forlagsvirksomheder eller datterselskaber af sådanne.

| (18) | De støtteberettigede spil defineres som programmer, der stilles til rådighed for offentligheden på et fysisk medie eller online, og som indeholder elementer af kunstnerisk og teknisk kreativitet. Dette omfatter ikke blot videospil til pc eller konsol, men også mobile spil, onlinespil, evt. til flere spillere, undervisnings- og edutainmentprogrammer og kulturelle cd-rom, hvis sådanne omfatter tilstrækkeligt interaktivitet og kreativitet. Der er fastlagt et mindstebeløb på 150 000 EUR i udviklingsomkostninger for at udelukke spil, der ikke er udviklet med henblik på betydelig markedsføring. For at få adgang til skattefradraget skal videospil endvidere opfylde en række kriterier. |
| --- | --- |

(18)

De støtteberettigede spil defineres som programmer, der stilles til rådighed for offentligheden på et fysisk medie eller online, og som indeholder elementer af kunstnerisk og teknisk kreativitet. Dette omfatter ikke blot videospil til pc eller konsol, men også mobile spil, onlinespil, evt. til flere spillere, undervisnings- og edutainmentprogrammer og kulturelle cd-rom, hvis sådanne omfatter tilstrækkeligt interaktivitet og kreativitet. Der er fastlagt et mindstebeløb på 150 000 EUR i udviklingsomkostninger for at udelukke spil, der ikke er udviklet med henblik på betydelig markedsføring. For at få adgang til skattefradraget skal videospil endvidere opfylde en række kriterier.

| (19) | Det første kriterium er et negativt kriterium: de videospil, der indeholder sekvenser af pornografisk eller meget voldelig karakter, er ikke omfattet af skattefradraget. |
| --- | --- |

(19)

Det første kriterium er et negativt kriterium: de videospil, der indeholder sekvenser af pornografisk eller meget voldelig karakter, er ikke omfattet af skattefradraget.

| (20) | De støtteberettigede videospil skal endvidere have en kulturel dimension. I denne henseende skal videospil opfylde et af følgende to kriterier:






  a) | de vedrører tilpasning af et allerede eksisterende værk, der tilhører den europæiske kulturarv, på basis af et manuskript skrevet på fransk, eller |
| --- | --- | --- |

(20)

De støtteberettigede videospil skal endvidere have en kulturel dimension. I denne henseende skal videospil opfylde et af følgende to kriterier:

a)

de vedrører tilpasning af et allerede eksisterende værk, der tilhører den europæiske kulturarv, på basis af et manuskript skrevet på fransk, eller

| b) | de opfylder »et kriterium for indholdsmæssig kvalitet og originalitet og bidrager til at udtrykke den europæiske kulturelle mangfoldighed og kreativitet på området for videospil«. Vurderingen af dette kriterium omfatter »en undersøgelse af den indholdsmæssige kvalitet og originalitet, manuskriptet, spille- og navigationsmulighederne, interaktiviteten og de visuelle, lydmæssige og grafiske komponenter«. |
| --- | --- |

b)

de opfylder »et kriterium for indholdsmæssig kvalitet og originalitet og bidrager til at udtrykke den europæiske kulturelle mangfoldighed og kreativitet på området for videospil«. Vurderingen af dette kriterium omfatter »en undersøgelse af den indholdsmæssige kvalitet og originalitet, manuskriptet, spille- og navigationsmulighederne, interaktiviteten og de visuelle, lydmæssige og grafiske komponenter«.

| (21) | Hertil kommer et »kulturspecifikt« europæisk kriterium i forhold til de kreative medarbejderes nationalitet: videospillenes europæiske karakter og hermed, om de er omfattet af skattelettelsen, bestemmes af et pointsystem, hvor points fordeles på kategorier og tildeles afhængigt af, om stillingerne er besat af EU-statsborgere. Ikke kun spilproducentens direkte ansatte tages i betragtning, men også medarbejdere, der er tilknyttet eventuelle underleverandører. |
| --- | --- |

(21)

Hertil kommer et »kulturspecifikt« europæisk kriterium i forhold til de kreative medarbejderes nationalitet: videospillenes europæiske karakter og hermed, om de er omfattet af skattelettelsen, bestemmes af et pointsystem, hvor points fordeles på kategorier og tildeles afhængigt af, om stillingerne er besat af EU-statsborgere. Ikke kun spilproducentens direkte ansatte tages i betragtning, men også medarbejdere, der er tilknyttet eventuelle underleverandører.

b)   Støtteberettigede omkostninger

| (22) | De støtteberettigede omkostninger defineres som svarende til udgifterne i forbindelse med konceptuering og den kreative udvikling. De omfatter navnlig ikke udgifter til korrigering af systemfejl og efterfølgende afprøvning. De omfatter:






  a) | personaleudgifter (lønudgifter og sociale sikringsbidrag):






  1) | til instruktører og instruktørassistenter, den kunstneriske og den tekniske leder |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

De støtteberettigede omkostninger defineres som svarende til udgifterne i forbindelse med konceptuering og den kreative udvikling. De omfatter navnlig ikke udgifter til korrigering af systemfejl og efterfølgende afprøvning. De omfatter:

a)

personaleudgifter (lønudgifter og sociale sikringsbidrag):

1)

til instruktører og instruktørassistenter, den kunstneriske og den tekniske leder

| 2) | til manuskript- og dialogforfattere samt ansvarlige for strukturering og konceptuering af de forskellige spilniveauer |
| --- | --- |

2)

til manuskript- og dialogforfattere samt ansvarlige for strukturering og konceptuering af de forskellige spilniveauer

| 3) | til programmører |
| --- | --- |

3)

til programmører

| 4) | til ansvarlige for den grafiske udvikling og animation |
| --- | --- |

4)

til ansvarlige for den grafiske udvikling og animation

| 5) | til ansvarlige for lydsiden |
| --- | --- |

5)

til ansvarlige for lydsiden

| b) | godkendte afskrivninger af anlægsaktiver, bortset fra fast ejendom, der er direkte knyttet til udviklingen af godkendte videospil |
| --- | --- |

b)

godkendte afskrivninger af anlægsaktiver, bortset fra fast ejendom, der er direkte knyttet til udviklingen af godkendte videospil

| c) | andre driftsudgifter er fastsat til et fast beløb svarende til 75 % af personaleudgifterne. |
| --- | --- |

c)

andre driftsudgifter er fastsat til et fast beløb svarende til 75 % af personaleudgifterne.

| (23) | De offentlige tilskud, som virksomhederne modtager begrundet i de udgifter, der giver adgang til skattefradraget, fratrækkes beregningsgrundlaget for skattefradraget. |
| --- | --- |

(23)

De offentlige tilskud, som virksomhederne modtager begrundet i de udgifter, der giver adgang til skattefradraget, fratrækkes beregningsgrundlaget for skattefradraget.

c)   Vilkårene for skattefradragets anvendelse

| (24) | Skattefradraget finder anvendelse på det således definerede udgiftsgrundlag. Skattefradraget andrager 20 % af de støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

(24)

Skattefradraget finder anvendelse på det således definerede udgiftsgrundlag. Skattefradraget andrager 20 % af de støtteberettigede udgifter.

| (25) | De franske myndigheder overvejer endvidere at indføre et loft pr. virksomhed for at kunne styre omkostningerne ved foranstaltningen. I projektets nuværende udformning overvejer de franske myndigheder at fastsætte et sådant loft til 3 mio. EUR. Der er forudset et årligt budget til ordningen på ca. 30 mio. EUR. |
| --- | --- |

(25)

De franske myndigheder overvejer endvidere at indføre et loft pr. virksomhed for at kunne styre omkostningerne ved foranstaltningen. I projektets nuværende udformning overvejer de franske myndigheder at fastsætte et sådant loft til 3 mio. EUR. Der er forudset et årligt budget til ordningen på ca. 30 mio. EUR.

| (26) | Der er endvidere indført en godkendelsesmekanisme for at kontrollere, at udvælgelseskriterierne for videospillene er opfyldt. Dette omfatter en evaluering foretaget af et udvalg bestående af sagkyndige repræsentanter for de franske myndigheder og kvalificerede personligheder, der ikke nødvendigvis kommer fra videospilkredse, men også kan repræsentere andre kulturelle faggrupper. Gruppen af sagkyndige efterprøver virksomhedens, spillets og udgifternes støtteberettigelse, og om de kulturelle kriterier beskrevet i betragtning 19, 20 og 21 er opfyldt. Udvalget afgiver en udtalelse, på grundlag af hvilken den franske kultur- og kommunikationsminister indrømmer sin godkendelse. |
| --- | --- |

(26)

Der er endvidere indført en godkendelsesmekanisme for at kontrollere, at udvælgelseskriterierne for videospillene er opfyldt. Dette omfatter en evaluering foretaget af et udvalg bestående af sagkyndige repræsentanter for de franske myndigheder og kvalificerede personligheder, der ikke nødvendigvis kommer fra videospilkredse, men også kan repræsentere andre kulturelle faggrupper. Gruppen af sagkyndige efterprøver virksomhedens, spillets og udgifternes støtteberettigelse, og om de kulturelle kriterier beskrevet i betragtning 19, 20 og 21 er opfyldt. Udvalget afgiver en udtalelse, på grundlag af hvilken den franske kultur- og kommunikationsminister indrømmer sin godkendelse.

| (27) | De nærmere bestemmelser for betalingerne er som følger: beløbet fradrages i skyldig selskabsskat for det første afsluttede skatteår efter datoen for den foreløbige godkendelse, der indrømmes ved projektets start, og dernæst fradrages beløbet i skyldig selskabsskat for hvert skatteår, hvor de pågældende støtteberettigede udgifter er afholdt. Den endelige godkendelse indrømmes ved overdragelsen til udgiveren. Hvis den endelige godkendelse ikke er indrømmet inden 24 måneder fra tidspunktet for indrømmelsen af den foreløbige godkendelse, skal virksomheden tilbagebetale anvendte skattefradrag. Hvis skattefradraget for et givet skatteår overstiger den skyldige skat, tilbagebetales det overskydende beløb til virksomheden. |
| --- | --- |

(27)

De nærmere bestemmelser for betalingerne er som følger: beløbet fradrages i skyldig selskabsskat for det første afsluttede skatteår efter datoen for den foreløbige godkendelse, der indrømmes ved projektets start, og dernæst fradrages beløbet i skyldig selskabsskat for hvert skatteår, hvor de pågældende støtteberettigede udgifter er afholdt. Den endelige godkendelse indrømmes ved overdragelsen til udgiveren. Hvis den endelige godkendelse ikke er indrømmet inden 24 måneder fra tidspunktet for indrømmelsen af den foreløbige godkendelse, skal virksomheden tilbagebetale anvendte skattefradrag. Hvis skattefradraget for et givet skatteår overstiger den skyldige skat, tilbagebetales det overskydende beløb til virksomheden.

3.   BEGRUNDELSE FOR PROCEDURENS INDLEDNING

| (28) | Kommissionen skulle først og fremmest sikre sig, at foranstaltningen ikke indeholder klausuler i strid med EF-traktatens bestemmelser på andre områder end statsstøtte, jf. dom afsagt i sagen Matra mod Kommissionen (3). Kommissionen har navnlig forespurgt de franske myndigheder, om franske datterselskaber af europæiske virksomheder har adgang til skattelettelsen uanset deres retlige form. Kommissionen måtte endvidere undersøge, om udelukkelsen af udgifter afholdt af underleverandører kan anses for at udgøre forskelsbehandling i forhold til, hvor udgifterne afholdes rent geografisk. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen skulle først og fremmest sikre sig, at foranstaltningen ikke indeholder klausuler i strid med EF-traktatens bestemmelser på andre områder end statsstøtte, jf. dom afsagt i sagen Matra mod Kommissionen (3). Kommissionen har navnlig forespurgt de franske myndigheder, om franske datterselskaber af europæiske virksomheder har adgang til skattelettelsen uanset deres retlige form. Kommissionen måtte endvidere undersøge, om udelukkelsen af udgifter afholdt af underleverandører kan anses for at udgøre forskelsbehandling i forhold til, hvor udgifterne afholdes rent geografisk.

| (29) | Kommissionen udtrykte endvidere tvivl om foranstaltningens forenelighed med traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Den udtrykte først og fremmest tvivl om, hvorvidt foranstaltningen har et klart defineret kulturelt formål. Selv om Kommissionen anerkender, at visse videospil kan anses for at være kulturelle produkter, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de anvendte udvælgelseskriterier kunne sikre, at der kun blev udvalgt kulturelle produkter som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen udtrykte endvidere tvivl om foranstaltningens forenelighed med traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Den udtrykte først og fremmest tvivl om, hvorvidt foranstaltningen har et klart defineret kulturelt formål. Selv om Kommissionen anerkender, at visse videospil kan anses for at være kulturelle produkter, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de anvendte udvælgelseskriterier kunne sikre, at der kun blev udvalgt kulturelle produkter som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

| (30) | Det første kulturelle kriterium, som de franske myndigheder foreslog for udvælgelsen af de støtteberettigede videospil, var, at spillene skulle udgøre en tilpasning af et allerede eksisterende værk, der tilhører den europæiske kulturarv, på grundlag af et manuskript skrevet på fransk. Det fremgår imidlertid af nogle af de eksempler på videospil, der er fremlagt af de franske myndigheder, og som skulle opfylde ovennævnte kriterium, at dette kriterium kan fortolkes meget bredt, og at det ikke indebærer alle nødvendige garantier for, at de udvalgte videospil reelt er en tilpasning af et allerede eksisterende værk, der tilhører den europæiske kulturarv. |
| --- | --- |

(30)

Det første kulturelle kriterium, som de franske myndigheder foreslog for udvælgelsen af de støtteberettigede videospil, var, at spillene skulle udgøre en tilpasning af et allerede eksisterende værk, der tilhører den europæiske kulturarv, på grundlag af et manuskript skrevet på fransk. Det fremgår imidlertid af nogle af de eksempler på videospil, der er fremlagt af de franske myndigheder, og som skulle opfylde ovennævnte kriterium, at dette kriterium kan fortolkes meget bredt, og at det ikke indebærer alle nødvendige garantier for, at de udvalgte videospil reelt er en tilpasning af et allerede eksisterende værk, der tilhører den europæiske kulturarv.

| (31) | Videospil kan også være omfattet af skattelettelsen, hvis de opfylder »et kriterium for indholdsmæssig kvalitet og originalitet og bidrager til at udtrykke den europæiske kulturelle diversitet og kreativitet på området for videospil«. Dette kriterium kan ligeledes fortolkes bredt og i sidste ende medføre, at sports- og/eller simulationsspil, hvis kulturelle karakter imidlertid ikke er helt entydig, anses for at være støtteberettigede. |
| --- | --- |

(31)

Videospil kan også være omfattet af skattelettelsen, hvis de opfylder »et kriterium for indholdsmæssig kvalitet og originalitet og bidrager til at udtrykke den europæiske kulturelle diversitet og kreativitet på området for videospil«. Dette kriterium kan ligeledes fortolkes bredt og i sidste ende medføre, at sports- og/eller simulationsspil, hvis kulturelle karakter imidlertid ikke er helt entydig, anses for at være støtteberettigede.

| (32) | Kommissionen anmodede ligeledes de franske myndigheder om yderligere at præcisere det kriterium, der skal udelukke spil af »meget voldelig karakter« fra skattefradraget. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen anmodede ligeledes de franske myndigheder om yderligere at præcisere det kriterium, der skal udelukke spil af »meget voldelig karakter« fra skattefradraget.

| (33) | For at kunne evaluere udvælgelsesniveauet som følge af testen anmodede Kommissionen om en simulation på grundlag af de seneste års produktion. |
| --- | --- |

(33)

For at kunne evaluere udvælgelsesniveauet som følge af testen anmodede Kommissionen om en simulation på grundlag af de seneste års produktion.

| (34) | Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var udformet, så den opfylder den fastlagte kulturelle målsætning, og navnlig foranstaltningens tilstrækkelige tilskyndelsesvirkning, om der ikke var bedre egnede instrumenter og om foranstaltningens proportionalitet i forhold til formålet. Vedrørende sidstnævnte anførte Kommissionen, at en støtteforanstaltning for at være proportional bør tage udgangspunkt i en korrekt definition af de støtteberettigede udgifter. De »andre driftsudgifter« (ud over personaleudgifter og afskrivninger på anlægsaktiver) er imidlertid skønsmæssigt fastsat til 75 % af personaleudgifterne. Kommissionen betvivlede, at denne fastsættelse af de »andre driftsudgifter« gør det muligt at bestemme de faktiske udgifter ved udvikling af videospil, som de støtteberettigede virksomheder afholder. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var udformet, så den opfylder den fastlagte kulturelle målsætning, og navnlig foranstaltningens tilstrækkelige tilskyndelsesvirkning, om der ikke var bedre egnede instrumenter og om foranstaltningens proportionalitet i forhold til formålet. Vedrørende sidstnævnte anførte Kommissionen, at en støtteforanstaltning for at være proportional bør tage udgangspunkt i en korrekt definition af de støtteberettigede udgifter. De »andre driftsudgifter« (ud over personaleudgifter og afskrivninger på anlægsaktiver) er imidlertid skønsmæssigt fastsat til 75 % af personaleudgifterne. Kommissionen betvivlede, at denne fastsættelse af de »andre driftsudgifter« gør det muligt at bestemme de faktiske udgifter ved udvikling af videospil, som de støtteberettigede virksomheder afholder.

| (35) | Kommissionen bemærkede endvidere, at når franske virksomheders produktionsomkostninger reduceres, vil skattefradraget kunne styrke disse virksomheders stilling i forhold til deres europæiske konkurrenter. Kommissionen ønskede således at se nærmere på, om konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen begrænses i tilstrækkelig grad, så fordelene i deres helhed opvejer ulemperne. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bemærkede endvidere, at når franske virksomheders produktionsomkostninger reduceres, vil skattefradraget kunne styrke disse virksomheders stilling i forhold til deres europæiske konkurrenter. Kommissionen ønskede således at se nærmere på, om konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen begrænses i tilstrækkelig grad, så fordelene i deres helhed opvejer ulemperne.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (36) | Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) og EGDF (7) understreger, at videospil for dem udgør kulturelle produkter. De understreger, at spil i almindelighed er en af menneskehedens ældste kulturelle traditioner, og at der traditionelt er en interaktion med andre kulturelle områder, såsom film, musik og billedkunst. De præsenterer videospil som audiovisuelle produkter, der kan påvirke fantasi, tankegang, sprog og kulturelle referencer for spillerne, navnlig i aldersklassen 15-25 år. De mener, at videospil afspejler det kulturelle miljø, hvor de skabes, gennem brug af sproget og humoren, musikken, miljøet (især arkitektur og landskaber), personerne (påklædning, oprindelse), gennem manuskriptet, temaerne eller de omhandlede historier, eller måden der spilles på. GAME understreger f.eks., at tyske videospil ofte foregår i Tyskland eller i Europa og tager udgangspunkt i de typisk lokale historier (f.eks. Siedler, et strategisk spil, der foregår i 1500-tallet). Derimod foregår de amerikanske produktioner ofte i USA og er udtryk for en Hollywoodæstetik. De japanske spil tager ofte udgangspunkt i de nationale myter og har samme stil som de japanske tegneserier. |
| --- | --- |

(36)

Ubisoft, TIGA (4), GAME (5), APOM (6) og EGDF (7) understreger, at videospil for dem udgør kulturelle produkter. De understreger, at spil i almindelighed er en af menneskehedens ældste kulturelle traditioner, og at der traditionelt er en interaktion med andre kulturelle områder, såsom film, musik og billedkunst. De præsenterer videospil som audiovisuelle produkter, der kan påvirke fantasi, tankegang, sprog og kulturelle referencer for spillerne, navnlig i aldersklassen 15-25 år. De mener, at videospil afspejler det kulturelle miljø, hvor de skabes, gennem brug af sproget og humoren, musikken, miljøet (især arkitektur og landskaber), personerne (påklædning, oprindelse), gennem manuskriptet, temaerne eller de omhandlede historier, eller måden der spilles på. GAME understreger f.eks., at tyske videospil ofte foregår i Tyskland eller i Europa og tager udgangspunkt i de typisk lokale historier (f.eks. Siedler, et strategisk spil, der foregår i 1500-tallet). Derimod foregår de amerikanske produktioner ofte i USA og er udtryk for en Hollywoodæstetik. De japanske spil tager ofte udgangspunkt i de nationale myter og har samme stil som de japanske tegneserier.

| (37) | Sammenslutningerne mener, at foranstaltningen kun har en begrænset virkning for samhandelen og konkurrencevilkårene, og at den ikke udgør en reel risiko for deres nationale industrier, navnlig ikke de tyske og de britiske. EGDF understreger især, at foranstaltningen, som den er anmeldt, dvs. mulighed for finansieringen med 20 % af mellem 15 og 30 projekter over to år, kun skaber en begrænset fordrejning, da der i hver medlemsstat årligt markedsføres 1 500 videospil. TIGA bemærker endvidere, at de største konkurrencefordrejninger skyldes tredjelande, og især Canada, hvor myndighederne fører en meget mere aktiv støttepolitik over for deres videospilindustri. Nogle af sammenslutningerne understreger også, at foranstaltningen kan få den virkning at stimulere produktionen af videospil over alt i Det Europæiske Fællesskab. GAME er enig heri, for så vidt som udgifter afholdt af underleverandører medtages i de støtteberettigede omkostninger. Hvis ikke vil modtagervirksomhederne tilskyndes til snarere at internalisere deres omkostninger end at gøre brug af underleverandører. |
| --- | --- |

(37)

Sammenslutningerne mener, at foranstaltningen kun har en begrænset virkning for samhandelen og konkurrencevilkårene, og at den ikke udgør en reel risiko for deres nationale industrier, navnlig ikke de tyske og de britiske. EGDF understreger især, at foranstaltningen, som den er anmeldt, dvs. mulighed for finansieringen med 20 % af mellem 15 og 30 projekter over to år, kun skaber en begrænset fordrejning, da der i hver medlemsstat årligt markedsføres 1 500 videospil. TIGA bemærker endvidere, at de største konkurrencefordrejninger skyldes tredjelande, og især Canada, hvor myndighederne fører en meget mere aktiv støttepolitik over for deres videospilindustri. Nogle af sammenslutningerne understreger også, at foranstaltningen kan få den virkning at stimulere produktionen af videospil over alt i Det Europæiske Fællesskab. GAME er enig heri, for så vidt som udgifter afholdt af underleverandører medtages i de støtteberettigede omkostninger. Hvis ikke vil modtagervirksomhederne tilskyndes til snarere at internalisere deres omkostninger end at gøre brug af underleverandører.

| (38) | ISFE (8), der repræsenterer udgivere af videospil (især Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) mener derimod, at videospil ikke kan anses for at være kulturelle produkter, men kun for at være interaktive underholdningsprodukter. En person, der ser en film, betragter værket i stilhed, hvorimod en spillers aktivitet først og fremmest er en personlig og interaktiv deltagelse i spillet, hvor den fortalte historie ikke har nogen reel betydning. Til forskel fra filmen sigter videospil ikke på at fremme visse idéer eller kulturelle budskaber. Videospillenes største værdi beror derimod på den måde, hvorpå der spilles, og interaktionen med spilleren/spillerne. ISFE understreger, at videospil bør anses for at være edb-programmer og ikke audiovisuelle produkter. ISFE bestrider ligeledes, at de påståede kunstneriske udgifter kan udgøre mere end 50 % af udgifterne til udvikling af videospil. Efter ISFE’s opfattelse er det derimod udgifterne til software, i direkte tilknytning til spillemåden, der udgør den største udgift på indtil 70 % af produktionsomkostningerne. Skattefradraget er således i henhold til ISFE udtryk for de franske myndigheders manglende kendskab til videospillenes egentlige karakter. |
| --- | --- |

(38)

ISFE (8), der repræsenterer udgivere af videospil (især Sony, Microsoft, Nintendo, Vivendi) mener derimod, at videospil ikke kan anses for at være kulturelle produkter, men kun for at være interaktive underholdningsprodukter. En person, der ser en film, betragter værket i stilhed, hvorimod en spillers aktivitet først og fremmest er en personlig og interaktiv deltagelse i spillet, hvor den fortalte historie ikke har nogen reel betydning. Til forskel fra filmen sigter videospil ikke på at fremme visse idéer eller kulturelle budskaber. Videospillenes største værdi beror derimod på den måde, hvorpå der spilles, og interaktionen med spilleren/spillerne. ISFE understreger, at videospil bør anses for at være edb-programmer og ikke audiovisuelle produkter. ISFE bestrider ligeledes, at de påståede kunstneriske udgifter kan udgøre mere end 50 % af udgifterne til udvikling af videospil. Efter ISFE’s opfattelse er det derimod udgifterne til software, i direkte tilknytning til spillemåden, der udgør den største udgift på indtil 70 % af produktionsomkostningerne. Skattefradraget er således i henhold til ISFE udtryk for de franske myndigheders manglende kendskab til videospillenes egentlige karakter.

| (39) | ISFE udelukker desuden heller ikke, at foranstaltningen kan have negative virkninger for konkurrencevilkårene, idet den reducerer produktionsomkostningerne for en gruppe af videospilproducenter i Frankrig, og tilskynder til, at investeringerne i andre medlemsstater omlægges til Frankrig. ISFE mener også, at skattefradraget tilskynder til fremstilling af videospil, som ikke svarer til efterspørgslen på markedet, og nævner en risiko for krydssubsidiering ved at sætte procenter i stand til at bruge støtten til deres »kulturelle« spil til at finansiere fremstillingen af rent kommercielle spil. ISFE tilslutter sig imidlertid princippet om at støtte videospil i Frankrig, men understreger, at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation ville have været et bedre egnet retsgrundlag for en sådan støtte (9). |
| --- | --- |

(39)

ISFE udelukker desuden heller ikke, at foranstaltningen kan have negative virkninger for konkurrencevilkårene, idet den reducerer produktionsomkostningerne for en gruppe af videospilproducenter i Frankrig, og tilskynder til, at investeringerne i andre medlemsstater omlægges til Frankrig. ISFE mener også, at skattefradraget tilskynder til fremstilling af videospil, som ikke svarer til efterspørgslen på markedet, og nævner en risiko for krydssubsidiering ved at sætte procenter i stand til at bruge støtten til deres »kulturelle« spil til at finansiere fremstillingen af rent kommercielle spil. ISFE tilslutter sig imidlertid princippet om at støtte videospil i Frankrig, men understreger, at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation ville have været et bedre egnet retsgrundlag for en sådan støtte (9).

| (40) | Bemærkningerne fra ADESE (10) er i tråd hermed. ADESE mener, at videospil bør betragtes som edb-programmer og ikke som audiovisuelle produkter, at produktionsudgifterne for videospil i al væsentlighed er teknologiske og ikke kunstneriske, og at støtte til forskning og udvikling derfor ville have været mere velegnet. ADESE bemærker også, at foranstaltningen vil kunne have en negativ virkning for konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne, navnlig for spansk industri. Endelig understreger ADESE, at risikoen for en subjektiv evaluering i gruppen af sagkyndige, som skal anvende udvælgelseskriterierne, kan være en kilde til forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(40)

Bemærkningerne fra ADESE (10) er i tråd hermed. ADESE mener, at videospil bør betragtes som edb-programmer og ikke som audiovisuelle produkter, at produktionsudgifterne for videospil i al væsentlighed er teknologiske og ikke kunstneriske, og at støtte til forskning og udvikling derfor ville have været mere velegnet. ADESE bemærker også, at foranstaltningen vil kunne have en negativ virkning for konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne, navnlig for spansk industri. Endelig understreger ADESE, at risikoen for en subjektiv evaluering i gruppen af sagkyndige, som skal anvende udvælgelseskriterierne, kan være en kilde til forskelsbehandling.

5.   PRÆCISERINGER OG ÆNDRINGER FORETAGET AF DE FRANSKE MYNDIGHEDER EFTER PROCEDURENS INDLEDNING

| (41) | Efter procedurens indledning og kontakterne med Kommissionen præciserede og ændrede de franske myndigheder det påtænkte skattefradrag på en række områder. |
| --- | --- |

(41)

Efter procedurens indledning og kontakterne med Kommissionen præciserede og ændrede de franske myndigheder det påtænkte skattefradrag på en række områder.

| (42) | De franske myndigheder bekræftede, at europæiske virksomheders veletablerede filialer i Frankrig også kan drage fordel af skattefradraget, uanset deres retlige form. |
| --- | --- |

(42)

De franske myndigheder bekræftede, at europæiske virksomheders veletablerede filialer i Frankrig også kan drage fordel af skattefradraget, uanset deres retlige form.

| (43) | For så vidt angår kriteriet om at udelukke spil af »meget voldelig karakter« fra skattefradraget, forklarede de franske myndigheder ligeledes, at den gruppe af sagkyndige, der skal udvælge de støtteberettigede spil, vil basere sig på det eneste foreliggende fælleseuropæiske klassifikationssystem. Det drejer sig om PEGI-systemet (11), der på detaljeret vis afgrænser voldelige situationer og meget voldelige situationer (videospil, der klassificeres »18+«). Alle spil, der på grundlag af PEGI-systemet er klassificeret »18+ «, udelukkes fra skattefradraget. |
| --- | --- |

(43)

For så vidt angår kriteriet om at udelukke spil af »meget voldelig karakter« fra skattefradraget, forklarede de franske myndigheder ligeledes, at den gruppe af sagkyndige, der skal udvælge de støtteberettigede spil, vil basere sig på det eneste foreliggende fælleseuropæiske klassifikationssystem. Det drejer sig om PEGI-systemet (11), der på detaljeret vis afgrænser voldelige situationer og meget voldelige situationer (videospil, der klassificeres »18+«). Alle spil, der på grundlag af PEGI-systemet er klassificeret »18+ «, udelukkes fra skattefradraget.

| (44) | De franske myndigheder har endvidere i væsentlig grad ændret udvælgelsestesten. Selv om et spil for at være omfattet af skattefradraget fortsat skal bære udviklingsomkostninger, der overstiger 150 000 EUR, og ikke indeholde sekvenser af pornografiske eller meget voldelig karakter, er der foretaget betydelige ændringer. |
| --- | --- |

(44)

De franske myndigheder har endvidere i væsentlig grad ændret udvælgelsestesten. Selv om et spil for at være omfattet af skattefradraget fortsat skal bære udviklingsomkostninger, der overstiger 150 000 EUR, og ikke indeholde sekvenser af pornografiske eller meget voldelig karakter, er der foretaget betydelige ændringer.

| (45) | Spillet skal nu hovedsageligt være udviklet af europæiske forfattere og kreative medarbejdere. |
| --- | --- |

(45)

Spillet skal nu hovedsageligt være udviklet af europæiske forfattere og kreative medarbejdere.

| (46) | Spil skal nu opnå mindst 14 point (ud af 22) på grundlag af kriterierne i følgende tabel:






  Kriterium | Antal point |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kulturarv |

(46)

Spil skal nu opnå mindst 14 point (ud af 22) på grundlag af kriterierne i følgende tabel:

Kriterium

Antal point

1.

Kulturarv

Maksimalt 4 point

Spillet er en tilpasning af et anerkendt værk, der tilhører den europæiske historiske, kunstneriske og videnskabelige kulturarv

ELLER

4 point

Spillet er inspireret af en europæisk film, audiovisuelt værk, litterært eller kunstnerisk værk eller tegneserie

2 point

| 2. | Originalitet |
| --- | --- |

2.

Originalitet

Maksimalt 2 point

Spillet er et originalt værk (manuskriptets originalitet/kreativt grafisk og lydmæssigt univers)

Fra 0-2 point

| 3. | Kulturelt indhold |
| --- | --- |

3.

Kulturelt indhold

Maksimalt 8 point

Spillet hviler på en fortælling

3 point

De kunstneriske udgifter (12) repræsenterer mere end 50 % af produktionsbudgettet

2 point

Originalmanuskriptet er skrevet på fransk

1 point

Spillet udgives i originalversionen på mindst tre af Den Europæiske Unions officielle sprog

1 point

Spillet omhandler politiske, sociale eller kulturelle forhold af relevans for de europæiske borgere og/eller afspejler specifikke værdier for de europæiske samfund

1 point

| 4. | Afholdelse af udgifter i Europa og de kreative medarbejderes nationalitet |
| --- | --- |

4.

Afholdelse af udgifter i Europa og de kreative medarbejderes nationalitet

Maksimalt 5 point

Mindst 80 % af udviklingsudgifterne afholdes i EU

1 point

Deltagelse af europæiske medarbejdere i udviklingsarbejdet

Fra 0-4 point

| 5. | Innoverende aspekter ved udgivelsen og teknologien |
| --- | --- |

5.

Innoverende aspekter ved udgivelsen og teknologien

Maksimalt 3 point

Spillet indebærer mellem 1 og 3 innoverende aspekter på følgende områder: grænseflade spiller/maskine, brugergenereret indhold, kunstig intelligens, gengivelseskvalitet, interaktivitet og funktionalitet for flere spillere, handlingens struktur

Fra 0-3 point

Maksimalt antal mulige point

22 point

| (47) | De franske myndigheder har i overensstemmelse med beslutningen om procedurens indledning foretaget en simulering på grundlag af videospil fremstillet i Frankrig i perioden 2005-2006. På grundlag af de kriterier, der beskrives i beslutningen om procedurens indledning, viser simuleringen således, at 49 % af spillene ville have været støtteberettigede. På grundlag af de nye kriterier, der er beskrevet i betragtning 46, ville 31 % af videospillene være støtteberettigede. |
| --- | --- |

(47)

De franske myndigheder har i overensstemmelse med beslutningen om procedurens indledning foretaget en simulering på grundlag af videospil fremstillet i Frankrig i perioden 2005-2006. På grundlag af de kriterier, der beskrives i beslutningen om procedurens indledning, viser simuleringen således, at 49 % af spillene ville have været støtteberettigede. På grundlag af de nye kriterier, der er beskrevet i betragtning 46, ville 31 % af videospillene være støtteberettigede.

| (48) | Vedrørende spørgsmålet om afgrænsningen af de støtteberettigede udgifter har de franske myndigheder dels åbnet skattefradraget for underleverancer, idet det præciseres, at udgifter i forbindelse med underleverancer kan medtages i de støtteberettigede omkostninger for op til 1 mio. EUR pr. projekt. Dels har de franske myndigheder accepteret ikke at fastsætte »andre driftsudgifter« (dvs. ud over personaleudgifter og afskrivninger) til et fast beløb på 75 % af personaleudgifterne, men kun medtage de driftsudgifter, der reelt afholdes i forbindelse med udviklingen af de støtteberettigede videospil. |
| --- | --- |

(48)

Vedrørende spørgsmålet om afgrænsningen af de støtteberettigede udgifter har de franske myndigheder dels åbnet skattefradraget for underleverancer, idet det præciseres, at udgifter i forbindelse med underleverancer kan medtages i de støtteberettigede omkostninger for op til 1 mio. EUR pr. projekt. Dels har de franske myndigheder accepteret ikke at fastsætte »andre driftsudgifter« (dvs. ud over personaleudgifter og afskrivninger) til et fast beløb på 75 % af personaleudgifterne, men kun medtage de driftsudgifter, der reelt afholdes i forbindelse med udviklingen af de støtteberettigede videospil.

| (49) | Endvidere har de franske myndigheder forpligtet sig til på ny at foretage en anmeldelse af bestemmelserne senest fire år fra ikrafttrædelsestidspunkt. |
| --- | --- |

(49)

Endvidere har de franske myndigheder forpligtet sig til på ny at foretage en anmeldelse af bestemmelserne senest fire år fra ikrafttrædelsestidspunkt.

6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

6.1.   Er der tale om en statsstøtte?

| (50) | Traktatens artikel 87, stk. 1, fastlægger, at »bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(50)

Traktatens artikel 87, stk. 1, fastlægger, at »bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (51) | Den foranstaltning, der er genstand for nærværende beslutning, består i et skattefradrag, der fradrages den selskabsskat, som modtagerne normalt ville skulle betale. Der er således ikke tvivl om, at foranstaltningen ydes ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

(51)

Den foranstaltning, der er genstand for nærværende beslutning, består i et skattefradrag, der fradrages den selskabsskat, som modtagerne normalt ville skulle betale. Der er således ikke tvivl om, at foranstaltningen ydes ved hjælp af statsmidler.

| (52) | Foranstaltningen sigter på at nedbringe produktionsomkostningerne for modtagervirksomhederne og udgør klart en fordel, der endvidere er selektiv i den udstrækning, at det kun er sektoren for fremstilling af videospil, der kan drage fordel af foranstaltningen. Foranstaltningen udgør således en selektiv fordel, der kan fordreje konkurrencevilkårene som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(52)

Foranstaltningen sigter på at nedbringe produktionsomkostningerne for modtagervirksomhederne og udgør klart en fordel, der endvidere er selektiv i den udstrækning, at det kun er sektoren for fremstilling af videospil, der kan drage fordel af foranstaltningen. Foranstaltningen udgør således en selektiv fordel, der kan fordreje konkurrencevilkårene som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

| (53) | På grundlag af de oplysninger om markedsandele, som de franske myndigheder har tilvejebragt, og som udelukkende er tilgængelige for udgivere af videospil, tegnede de tre store franske udgivere af videospil, nemlig Ubisoft, Atari og VUGames, sig for henholdsvis 6,4 %, 3,5 % og 4,4 % af markedet for videospiludgivelser i 2005 i Det Forenede Kongerige, Tyskland, Frankrig, Spanien og Italien. Virksomheder etableret i Frankrig, som foranstaltningen er rettet imod, tegner sig kun for en begrænset andel af disse udgivervirksomheders omsætning (25 % for Ubisoft, 10 % for Atari og 2 % for VUGames). De tegner sig ikke desto mindre for en ikke ubetydelig andel af udgivernes markeder i de nævnte fem medlemsstater. Det står således klart, at foranstaltningen påvirker samhandelen inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(53)

På grundlag af de oplysninger om markedsandele, som de franske myndigheder har tilvejebragt, og som udelukkende er tilgængelige for udgivere af videospil, tegnede de tre store franske udgivere af videospil, nemlig Ubisoft, Atari og VUGames, sig for henholdsvis 6,4 %, 3,5 % og 4,4 % af markedet for videospiludgivelser i 2005 i Det Forenede Kongerige, Tyskland, Frankrig, Spanien og Italien. Virksomheder etableret i Frankrig, som foranstaltningen er rettet imod, tegner sig kun for en begrænset andel af disse udgivervirksomheders omsætning (25 % for Ubisoft, 10 % for Atari og 2 % for VUGames). De tegner sig ikke desto mindre for en ikke ubetydelig andel af udgivernes markeder i de nævnte fem medlemsstater. Det står således klart, at foranstaltningen påvirker samhandelen inden for Fællesskabet.

| (54) | I lyset af ovenstående betragtninger bør det konkluderes, at foranstaltningen udgør statsstøtte som omhandlet i traktaten. |
| --- | --- |

(54)

I lyset af ovenstående betragtninger bør det konkluderes, at foranstaltningen udgør statsstøtte som omhandlet i traktaten.

6.2.   Støttens lovlighed

| (55) | Den franske nationalforsamling vedtog den 31. januar 2007 under behandlingen af udkastet til lov om modernisering af tv-spredning og fremtidens tv udkastet til en artikel om det skattefradrag, der var blevet anmeldt Kommissionen og havde givet anledning til undersøgelsesprocedurens indledning. Lovteksten er offentliggjort i fransk lovtidende af 7. marts 2007. De franske myndigheder har imidlertid bekræftet, at gennemførelsesbestemmelserne først vil blive vedtaget, når Kommissionen har truffet sin endelige beslutning. |
| --- | --- |

(55)

Den franske nationalforsamling vedtog den 31. januar 2007 under behandlingen af udkastet til lov om modernisering af tv-spredning og fremtidens tv udkastet til en artikel om det skattefradrag, der var blevet anmeldt Kommissionen og havde givet anledning til undersøgelsesprocedurens indledning. Lovteksten er offentliggjort i fransk lovtidende af 7. marts 2007. De franske myndigheder har imidlertid bekræftet, at gennemførelsesbestemmelserne først vil blive vedtaget, når Kommissionen har truffet sin endelige beslutning.

| (56) | Kommissionen kan således konkludere, at støtteforanstaltningen ikke er iværksat, og at de franske myndigheder dermed har overholdt deres forpligtelser i medfør af traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen kan således konkludere, at støtteforanstaltningen ikke er iværksat, og at de franske myndigheder dermed har overholdt deres forpligtelser i medfør af traktatens artikel 88, stk. 3.

| (57) | De franske myndigheder har endvidere forpligtet sig til at ændre lovteksten og udkast til gennemførelsesbestemmelser for at tage højde for de ændringer, der er anført i afsnit 5. |
| --- | --- |

(57)

De franske myndigheder har endvidere forpligtet sig til at ændre lovteksten og udkast til gennemførelsesbestemmelser for at tage højde for de ændringer, der er anført i afsnit 5.

6.3.   Støttens forenelighed med fællesmarkedet

| (58) | Kommissionen skal først og fremmest i overensstemmelse med det princip, som domstolen har fastlagt i Matra-dommen (13), sikre sig, at betingelserne for adgangen til skattefradraget ikke indeholder klausuler, som er i strid med EF-traktatens bestemmelser på andre områder end statsstøtte, og navnlig at de ikke indebærer forskelsbehandling på grundlag af nationaliteten. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen skal først og fremmest i overensstemmelse med det princip, som domstolen har fastlagt i Matra-dommen (13), sikre sig, at betingelserne for adgangen til skattefradraget ikke indeholder klausuler, som er i strid med EF-traktatens bestemmelser på andre områder end statsstøtte, og navnlig at de ikke indebærer forskelsbehandling på grundlag af nationaliteten.

| (59) | Det skal i denne henseende bemærkes, at foranstaltningen ikke indeholder nogen begrænsninger, for så vidt angår nationaliteten for de beskæftigede medarbejdere eller den geografiske afholdelse af de støtteberettigede udgifter. De franske myndigheder har medtaget udgifter til underleverancer i de støtteberettigede udgifter for indtil 1 mio. EUR og bekræftet, at sådanne udgifter vil være støtteberettigede, uanset om underleverandørerne er etableret i Frankrig eller i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(59)

Det skal i denne henseende bemærkes, at foranstaltningen ikke indeholder nogen begrænsninger, for så vidt angår nationaliteten for de beskæftigede medarbejdere eller den geografiske afholdelse af de støtteberettigede udgifter. De franske myndigheder har medtaget udgifter til underleverancer i de støtteberettigede udgifter for indtil 1 mio. EUR og bekræftet, at sådanne udgifter vil være støtteberettigede, uanset om underleverandørerne er etableret i Frankrig eller i en anden medlemsstat.

| (60) | Foranstaltningen er åben for virksomheder, der fremstiller videospil og er etableret i Frankrig, herunder europæiske virksomheders veletablerede filialer i Frankrig som bekræftet af de franske myndigheder i de bemærkninger, de har fremsendt som opfølgning på beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen mener, at støtteforanstaltningens skattemæssige karakter således begrunder, at skattefradraget begrænses til disse virksomheder, da det i betragtning af de franske skatteregler er en naturlig følge af betingelsen om at være skattepligtig i Frankrig i selskabsskattesammenhæng. |
| --- | --- |

(60)

Foranstaltningen er åben for virksomheder, der fremstiller videospil og er etableret i Frankrig, herunder europæiske virksomheders veletablerede filialer i Frankrig som bekræftet af de franske myndigheder i de bemærkninger, de har fremsendt som opfølgning på beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen mener, at støtteforanstaltningens skattemæssige karakter således begrunder, at skattefradraget begrænses til disse virksomheder, da det i betragtning af de franske skatteregler er en naturlig følge af betingelsen om at være skattepligtig i Frankrig i selskabsskattesammenhæng.

| (61) | Kommissionen kan således konkludere, at støtteforanstaltningen ikke indebærer nogen overtrædelse af traktatens bestemmelser på andre områder end statsstøtte. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen kan således konkludere, at støtteforanstaltningen ikke indebærer nogen overtrædelse af traktatens bestemmelser på andre områder end statsstøtte.

| (62) | Kommissionen bemærker dernæst vedrørende foranstaltningens forenelighed med Fællesskabets statsstøtteregler, at de franske myndigheder har anmeldt foranstaltningen på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Som anført af Kommissionen i sin beslutning om at indlede proceduren bør foranstaltningens forenelighed vurderes i forhold til nævnte artikler på grundlag af følgende spørgsmål:






  1) | Sigter foranstaltningen rent faktisk på at fremme kulturen? |
| --- | --- | --- |

(62)

Kommissionen bemærker dernæst vedrørende foranstaltningens forenelighed med Fællesskabets statsstøtteregler, at de franske myndigheder har anmeldt foranstaltningen på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Som anført af Kommissionen i sin beslutning om at indlede proceduren bør foranstaltningens forenelighed vurderes i forhold til nævnte artikler på grundlag af følgende spørgsmål:

1)

Sigter foranstaltningen rent faktisk på at fremme kulturen?

| 2) | Er foranstaltningen udformet således, at den opfylder målsætningen om at fremme kulturen? og navnlig:






  a) | Er foranstaltningen et velegnet instrument eller eksisterer der andre bedre egnede instrumenter? |
| --- | --- | --- |

2)

Er foranstaltningen udformet således, at den opfylder målsætningen om at fremme kulturen? og navnlig:

a)

Er foranstaltningen et velegnet instrument eller eksisterer der andre bedre egnede instrumenter?

| b) | Har foranstaltningen en tilstrækkelig tilskyndelsesvirkning? |
| --- | --- |

b)

Har foranstaltningen en tilstrækkelig tilskyndelsesvirkning?

| c) | Er foranstaltningen proportional? Vil det samme resultat kunne opnås med mindre støtte? |
| --- | --- |

c)

Er foranstaltningen proportional? Vil det samme resultat kunne opnås med mindre støtte?

| 3) | Er konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen begrænset, så fordelene i deres helhed opvejer ulemperne? |
| --- | --- |

3)

Er konkurrencefordrejningerne og påvirkningen af samhandelen begrænset, så fordelene i deres helhed opvejer ulemperne?

| (63) | For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt videospil kan betragtes som kulturelle produkter, bemærker Kommissionen, at UNESCO anerkender videospilbranchen som en kulturel industri, og at industrien spiller en rolle for den kulturelle mangfoldighed (14). Kommissionen noterer sig ligeledes de argumenter, fremført af såvel interesserede parter som de franske myndigheder, om, at videospil kan være udtryk for billeder, værdier og temaer, der afspejler det kulturelle miljø, hvori de skabes, og kan påvirke brugernes tankegang og kulturelle referencer, navnlig i unge aldersklasser. Kommissionen bemærker ligeledes på denne baggrund, at UNESCO har vedtaget en konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (15). Kommissionen tager endvidere til efterretning, at videospil får større og større udbredelse i forskellige aldersklasser og erhvervskategorier såvel blandt mænd som blandt kvinder. |
| --- | --- |

(63)

For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt videospil kan betragtes som kulturelle produkter, bemærker Kommissionen, at UNESCO anerkender videospilbranchen som en kulturel industri, og at industrien spiller en rolle for den kulturelle mangfoldighed (14). Kommissionen noterer sig ligeledes de argumenter, fremført af såvel interesserede parter som de franske myndigheder, om, at videospil kan være udtryk for billeder, værdier og temaer, der afspejler det kulturelle miljø, hvori de skabes, og kan påvirke brugernes tankegang og kulturelle referencer, navnlig i unge aldersklasser. Kommissionen bemærker ligeledes på denne baggrund, at UNESCO har vedtaget en konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (15). Kommissionen tager endvidere til efterretning, at videospil får større og større udbredelse i forskellige aldersklasser og erhvervskategorier såvel blandt mænd som blandt kvinder.

| (64) | Det fremgår, at videospillene først og fremmest har til formål at tilbyde interaktiv underholdning, som det er blevet understreget af ISFE. Dette er imidlertid ikke til hinder for, at visse videospil også kan have en kulturel dimension, som det er tilfældet for visse teaterformer, hvor interaktion med publikum også er til stede. Det forhold, at videospil kan anses for at være edb-programmer snarere end audiovisuelle produkter, ændrer heller ikke på det forhold, at visse videospil ligeledes kan anses for at være kulturelle produkter som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Det bør derfor konkluderes, at visse videospil kan udgøre kulturelle produkter (16). Dette blev i øvrigt udtrykkeligt nævnt i åbningsskrivelsen (17). |
| --- | --- |

(64)

Det fremgår, at videospillene først og fremmest har til formål at tilbyde interaktiv underholdning, som det er blevet understreget af ISFE. Dette er imidlertid ikke til hinder for, at visse videospil også kan have en kulturel dimension, som det er tilfældet for visse teaterformer, hvor interaktion med publikum også er til stede. Det forhold, at videospil kan anses for at være edb-programmer snarere end audiovisuelle produkter, ændrer heller ikke på det forhold, at visse videospil ligeledes kan anses for at være kulturelle produkter som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Det bør derfor konkluderes, at visse videospil kan udgøre kulturelle produkter (16). Dette blev i øvrigt udtrykkeligt nævnt i åbningsskrivelsen (17).

| (65) | Kommissionen bemærker ligeledes, at undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra d), som alle andre undtagelser til hovedreglen i artikel 87, stk. 1, bør fortolkes restriktivt. For de sektorer, der beskæftiger sig med produktion af filmværker og audiovisuelle værker, fastlægges det således i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om visse juridiske aspekter vedrørende biograffilm og andre audiovisuelle værker, at hvis undtagelsen bringes i anvendelse, »skal hver enkelt medlemsstat sikre sig, at den understøttede produktions indhold er kulturelt i henhold til kontrollerbare nationale kriterier (i overensstemmelse med nærhedsprincippet)« (18). |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen bemærker ligeledes, at undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra d), som alle andre undtagelser til hovedreglen i artikel 87, stk. 1, bør fortolkes restriktivt. For de sektorer, der beskæftiger sig med produktion af filmværker og audiovisuelle værker, fastlægges det således i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om visse juridiske aspekter vedrørende biograffilm og andre audiovisuelle værker, at hvis undtagelsen bringes i anvendelse, »skal hver enkelt medlemsstat sikre sig, at den understøttede produktions indhold er kulturelt i henhold til kontrollerbare nationale kriterier (i overensstemmelse med nærhedsprincippet)« (18).

| (66) | Dette princip bør anvendes på nærværende sag, hvorfor det bør efterprøve, om de franske myndigheder har udarbejdet kontrollerbare nationale kriterier, der kan sikre, at de videospil, der berettiges til skattefradraget, har et kulturelt indhold. Netop fordi Kommissionen var betænkelig ved de kriterier, som de franske myndigheder oprindeligt anvendte, indledte den undersøgelsesproceduren over for skattefradraget. |
| --- | --- |

(66)

Dette princip bør anvendes på nærværende sag, hvorfor det bør efterprøve, om de franske myndigheder har udarbejdet kontrollerbare nationale kriterier, der kan sikre, at de videospil, der berettiges til skattefradraget, har et kulturelt indhold. Netop fordi Kommissionen var betænkelig ved de kriterier, som de franske myndigheder oprindeligt anvendte, indledte den undersøgelsesproceduren over for skattefradraget.

| (67) | Den nye udvælgelsestest bør derfor undersøges, så det kan efterprøves, om den er i overensstemmelse med princippet i betragtning 65. |
| --- | --- |

(67)

Den nye udvælgelsestest bør derfor undersøges, så det kan efterprøves, om den er i overensstemmelse med princippet i betragtning 65.

| (68) | Et videospil skal for at være støtteberettiget opnå mindst 14 point ud af 22. I overensstemmelse med de argumenter, som Kommissionen bragte anvendelse i sin beslutning af 22. november 2006 vedrørende statsstøtte N 461/05 (i det følgende benævnt beslutningen om »UK Film Tax Incentive«) (19), bør det kortlægges, hvilke af kriterierne i udvælgelsestesten der kan anses for at være relevante for at evaluere det kulturelle indhold i videospil, og sikres, at antallet af points for disse kriterier er tilstrækkeligt for at garantere, at indholdet i de støtteberettigede videospil kan anses for at være kulturelt som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(68)

Et videospil skal for at være støtteberettiget opnå mindst 14 point ud af 22. I overensstemmelse med de argumenter, som Kommissionen bragte anvendelse i sin beslutning af 22. november 2006 vedrørende statsstøtte N 461/05 (i det følgende benævnt beslutningen om »UK Film Tax Incentive«) (19), bør det kortlægges, hvilke af kriterierne i udvælgelsestesten der kan anses for at være relevante for at evaluere det kulturelle indhold i videospil, og sikres, at antallet af points for disse kriterier er tilstrækkeligt for at garantere, at indholdet i de støtteberettigede videospil kan anses for at være kulturelt som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

| (69) | Testens første del omfatter to kriterier vedrørende kulturarven og kan anses for at have et kulturelt indhold. Dette er helt klart tilfældet for kriteriet, der giver 4 points, når spillet er en tilpasning af et anerkendt værk, der tilhører den europæiske historiske, kunstneriske og videnskabelige kulturarv. Det kriterium, der giver 2 point, når spillet er inspireret af en europæisk film, audiovisuelt værk, litterært eller kunstnerisk værk eller tegneserier, har et mindre stærkt kulturelt indhold, da det afhænger af de kulturelle niveauer for det værk, der har inspireret til videospillet. Dette kommer imidlertid allerede til udtryk i det mindre antal points, der tildeles for dette kriterium, som således er proportionelt og derfor kan anvendes. |
| --- | --- |

(69)

Testens første del omfatter to kriterier vedrørende kulturarven og kan anses for at have et kulturelt indhold. Dette er helt klart tilfældet for kriteriet, der giver 4 points, når spillet er en tilpasning af et anerkendt værk, der tilhører den europæiske historiske, kunstneriske og videnskabelige kulturarv. Det kriterium, der giver 2 point, når spillet er inspireret af en europæisk film, audiovisuelt værk, litterært eller kunstnerisk værk eller tegneserier, har et mindre stærkt kulturelt indhold, da det afhænger af de kulturelle niveauer for det værk, der har inspireret til videospillet. Dette kommer imidlertid allerede til udtryk i det mindre antal points, der tildeles for dette kriterium, som således er proportionelt og derfor kan anvendes.

| (70) | Testens anden del giver indtil 2 points i forhold til videospillets originalitet. Her ses der på manuskriptets originalitet og kreativitet i det grafiske og lydmæssige univers. Det fremgår, at kreativiteten i audiovisuelle produkter generelt anses for at være et vigtigt element i produkter med et kulturelt indhold. Kreativitet er endvidere et væsentligt element i definitionen af kulturelle udtryk i UNESCO’s konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (20). Hertil kommer, at det franske Råd for ophavsret til litterære og kunstneriske værker anbefaler anvendelse af kriteriet »originalt værk« for at skelne mellem et multimedie værk og et edb-program (21). De franske myndigheders simulering viser i øvrigt, at det virkelig drejer sig om et selektivt kriterium, idet kun 13 videospil ud af de 74 produktioner i Frankrig i 2005 og 2006 opnåede 1-2 points. Dette viser, hvor effektivt kriteriet er for at opfylde målsætningen om et kulturelt indhold. |
| --- | --- |

(70)

Testens anden del giver indtil 2 points i forhold til videospillets originalitet. Her ses der på manuskriptets originalitet og kreativitet i det grafiske og lydmæssige univers. Det fremgår, at kreativiteten i audiovisuelle produkter generelt anses for at være et vigtigt element i produkter med et kulturelt indhold. Kreativitet er endvidere et væsentligt element i definitionen af kulturelle udtryk i UNESCO’s konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (20). Hertil kommer, at det franske Råd for ophavsret til litterære og kunstneriske værker anbefaler anvendelse af kriteriet »originalt værk« for at skelne mellem et multimedie værk og et edb-program (21). De franske myndigheders simulering viser i øvrigt, at det virkelig drejer sig om et selektivt kriterium, idet kun 13 videospil ud af de 74 produktioner i Frankrig i 2005 og 2006 opnåede 1-2 points. Dette viser, hvor effektivt kriteriet er for at opfylde målsætningen om et kulturelt indhold.

| (71) | Testens tredje del betegnes »kulturelt indhold«. Dette kriterium, der giver 3 points til de videospil, der hviler på en fortælling, kan anses for at være kulturelt. Kriteriet indebærer, at videospil baseres på et manuskript og en fortælling, hvilket udelukker rene simulationsspil (sports- eller kampspil f.eks.), hvis kulturelle karakter kan bestrides. Dette gør det muligt at udvælge de videospil, som står film nærmest, og hvis kulturelle indhold derfor synes mere åbenlys. |
| --- | --- |

(71)

Testens tredje del betegnes »kulturelt indhold«. Dette kriterium, der giver 3 points til de videospil, der hviler på en fortælling, kan anses for at være kulturelt. Kriteriet indebærer, at videospil baseres på et manuskript og en fortælling, hvilket udelukker rene simulationsspil (sports- eller kampspil f.eks.), hvis kulturelle karakter kan bestrides. Dette gør det muligt at udvælge de videospil, som står film nærmest, og hvis kulturelle indhold derfor synes mere åbenlys.

| (72) | Det kriterium, der tildeler 2 points til de videospil, hvor 50 % af produktionsbudgettet går til kunstneriske udgifter, kan også anses for at være et relevant kulturelt kriterium. Kriteriet er nemlig udtryk for, hvor stor betydning der i produktionen af videospil tillægges design, manuskript, dialog og musik, hvilket er vigtige elementer for at kunne afgøre, om videospil i sin helhed har et kulturelt indhold. Et sådant kriterium gør det dermed muligt at udvælge sådanne spil snarere end mere tekniske, såsom sportsspil eller rene simulationsspil, hvis kulturelle karakter er mindre åbenlys. UNESCO’s konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed henviser i øvrigt ligeledes til den kunstneriske dimension, når det kunstneriske indhold skal fastlægges (22). |
| --- | --- |

(72)

Det kriterium, der tildeler 2 points til de videospil, hvor 50 % af produktionsbudgettet går til kunstneriske udgifter, kan også anses for at være et relevant kulturelt kriterium. Kriteriet er nemlig udtryk for, hvor stor betydning der i produktionen af videospil tillægges design, manuskript, dialog og musik, hvilket er vigtige elementer for at kunne afgøre, om videospil i sin helhed har et kulturelt indhold. Et sådant kriterium gør det dermed muligt at udvælge sådanne spil snarere end mere tekniske, såsom sportsspil eller rene simulationsspil, hvis kulturelle karakter er mindre åbenlys. UNESCO’s konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed henviser i øvrigt ligeledes til den kunstneriske dimension, når det kunstneriske indhold skal fastlægges (22).

| (73) | ISFE betvivler, at 50 % af produktionsudgifterne ved spil kan være af kunstnerisk karakter, og understreger samtidigt, at udgifterne til software generelt udgør 70 % af produktionsudgifterne. Dette argument ændrer ikke ved kriteriernes gyldighed, men bestyrker det snarere i den udstrækning, kriteriet således muliggør en strengere udvælgelse af videospil. |
| --- | --- |

(73)

ISFE betvivler, at 50 % af produktionsudgifterne ved spil kan være af kunstnerisk karakter, og understreger samtidigt, at udgifterne til software generelt udgør 70 % af produktionsudgifterne. Dette argument ændrer ikke ved kriteriernes gyldighed, men bestyrker det snarere i den udstrækning, kriteriet således muliggør en strengere udvælgelse af videospil.

| (74) | Kommissionen bemærker under alle omstændigheder, at forskellen mellem ISFE’s tal og de franske myndigheders påstand om, at for visse spil udgør de kunstneriske udgifter mere end 50 % af produktionsomkostningerne, kan forklares ved de forskellige former for udgifter, der kan komme på tale. De udgifter, der er støtteberettigede til skattefradraget, svarer således kun til udgifterne til konceptuering og udvikling. De omfatter ikke samtlige produktionsomkostninger og udelukker f.eks. udgifter til korrigering af systemfejl og efterfølgende afprøvning, hvilket ville kunne forhøje andelen af de kunstneriske udgifter. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen bemærker under alle omstændigheder, at forskellen mellem ISFE’s tal og de franske myndigheders påstand om, at for visse spil udgør de kunstneriske udgifter mere end 50 % af produktionsomkostningerne, kan forklares ved de forskellige former for udgifter, der kan komme på tale. De udgifter, der er støtteberettigede til skattefradraget, svarer således kun til udgifterne til konceptuering og udvikling. De omfatter ikke samtlige produktionsomkostninger og udelukker f.eks. udgifter til korrigering af systemfejl og efterfølgende afprøvning, hvilket ville kunne forhøje andelen af de kunstneriske udgifter.

| (75) | Det skal endvidere bemærkes, at de franske myndigheder har tilvejebragt præcise eksempler på detaljerede produktionsbudgetter for videospil, som klart viser, at de kunstneriske udgifter kan tegne sig for størstedelen af udgifterne. Dette er i øvrigt i tråd med bemærkninger modtaget fra interesserede parter, heraf APOM, som understreger, at de kreative elementer i et videospil nu er de dominerende og vigtigste ved værkerne, at teknologiske elementer og software kun udgør redskaber for disse kreative elementer og gennemsnitligt kun tegner sig for en begrænset del af kostprisen. Sluttelig bemærker Kommissionen, at udgifter til software sandsynligvis varierer i forhold til spilkonsollernes levetid, og at de sandsynligvis faktisk vil være højere i begyndelsen af konsollens levetid. |
| --- | --- |

(75)

Det skal endvidere bemærkes, at de franske myndigheder har tilvejebragt præcise eksempler på detaljerede produktionsbudgetter for videospil, som klart viser, at de kunstneriske udgifter kan tegne sig for størstedelen af udgifterne. Dette er i øvrigt i tråd med bemærkninger modtaget fra interesserede parter, heraf APOM, som understreger, at de kreative elementer i et videospil nu er de dominerende og vigtigste ved værkerne, at teknologiske elementer og software kun udgør redskaber for disse kreative elementer og gennemsnitligt kun tegner sig for en begrænset del af kostprisen. Sluttelig bemærker Kommissionen, at udgifter til software sandsynligvis varierer i forhold til spilkonsollernes levetid, og at de sandsynligvis faktisk vil være højere i begyndelsen af konsollens levetid.

| (76) | Kriteriet baseret på andelen af de kunstneriske udgifter i budgettet synes de ovennævnte årsager derfor i nærværende sag at være et relevant kriterium for at evaluere det kulturelle indhold i videospil. |
| --- | --- |

(76)

Kriteriet baseret på andelen af de kunstneriske udgifter i budgettet synes de ovennævnte årsager derfor i nærværende sag at være et relevant kriterium for at evaluere det kulturelle indhold i videospil.

| (77) | Det kriterium, der giver 1 point, når spillet omhandler politiske, sociale eller kulturelle forhold af relevans for de europæiske borgere og/eller afspejler specifikke værdier for de europæiske samfund, synes også at være relevant i den udstrækning, sådanne er udtryk for europæiske kulturelle identiteter. |
| --- | --- |

(77)

Det kriterium, der giver 1 point, når spillet omhandler politiske, sociale eller kulturelle forhold af relevans for de europæiske borgere og/eller afspejler specifikke værdier for de europæiske samfund, synes også at være relevant i den udstrækning, sådanne er udtryk for europæiske kulturelle identiteter.

| (78) | For så vidt angår de to kriterier af sproglig karakter (originalmanuskriptet er affattet på fransk og spillets originalversion udgives på mindst tre af Den Europæiske Unions officielle sprog, herunder fransk), der i alt giver 2 points, bør først og fremmest nævnes, at disse kriterier næsten altid er opfyldt af de spil, der indgår i den simulering, som de franske myndigheder har forelagt, og at de således er forholdsvis lidt diskriminerende. Dernæst skal det nævnes, at der kan være betænkeligheder ved deres reelle relevans for at evaluere det kulturelle indhold i et videospil. Uden på nogen måde at bestride sprogets grundlæggende kulturelle betydning synes sproget dog at spille en mindre væsentlig rolle i videospils kulturelle karakter i forhold til f.eks. en film eller en bog. Det synes muligt at ændre sproget i et videospil uden at påvirke værkets integritet, hvilket ikke er tilfældet, når en film synkroniseres eller en bog oversættes. |
| --- | --- |

(78)

For så vidt angår de to kriterier af sproglig karakter (originalmanuskriptet er affattet på fransk og spillets originalversion udgives på mindst tre af Den Europæiske Unions officielle sprog, herunder fransk), der i alt giver 2 points, bør først og fremmest nævnes, at disse kriterier næsten altid er opfyldt af de spil, der indgår i den simulering, som de franske myndigheder har forelagt, og at de således er forholdsvis lidt diskriminerende. Dernæst skal det nævnes, at der kan være betænkeligheder ved deres reelle relevans for at evaluere det kulturelle indhold i et videospil. Uden på nogen måde at bestride sprogets grundlæggende kulturelle betydning synes sproget dog at spille en mindre væsentlig rolle i videospils kulturelle karakter i forhold til f.eks. en film eller en bog. Det synes muligt at ændre sproget i et videospil uden at påvirke værkets integritet, hvilket ikke er tilfældet, når en film synkroniseres eller en bog oversættes.

| (79) | Udvælgelsestestens fjerde del omfatter de kriterier, der vedrører udgifternes geografiske afholdelse og de kreative medarbejderes nationalitet. Selv om bidrag fra europæiske kreative medarbejdere indirekte kan påvirke et videospils europæiske kulturelle karakter, så har disse kriterier om geografisk afholdelse af udgifterne og nationalitet ikke nogen direkte tilknytning til de kulturelle indhold i de støtteberettigede videospil på grund af sektorens særlige kendetegn. Kommissionen nåede i sin beslutning om »UK Film Tax Incentive« til samme konklusion vedrørende de britiske kriterier i forbindelse med skattelettelsen. |
| --- | --- |

(79)

Udvælgelsestestens fjerde del omfatter de kriterier, der vedrører udgifternes geografiske afholdelse og de kreative medarbejderes nationalitet. Selv om bidrag fra europæiske kreative medarbejdere indirekte kan påvirke et videospils europæiske kulturelle karakter, så har disse kriterier om geografisk afholdelse af udgifterne og nationalitet ikke nogen direkte tilknytning til de kulturelle indhold i de støtteberettigede videospil på grund af sektorens særlige kendetegn. Kommissionen nåede i sin beslutning om »UK Film Tax Incentive« til samme konklusion vedrørende de britiske kriterier i forbindelse med skattelettelsen.

| (80) | Testens femte del omfatter kriterierne i tilknytning til innoverende aspekter ved udgivelsen og teknologien. Disse kriterier refererer mere direkte til videospillets software, hvis ikke-kulturelle karakter i øvrigt understreges af ISFE. Dette argument kan godtages, og disse kriterier bør ikke anses for relevante for at evaluere det kulturelle indhold i de støtteberettigede videospil. |
| --- | --- |

(80)

Testens femte del omfatter kriterierne i tilknytning til innoverende aspekter ved udgivelsen og teknologien. Disse kriterier refererer mere direkte til videospillets software, hvis ikke-kulturelle karakter i øvrigt understreges af ISFE. Dette argument kan godtages, og disse kriterier bør ikke anses for relevante for at evaluere det kulturelle indhold i de støtteberettigede videospil.

| (81) | Det fremgår således, at 14 points ud af de i alt 22 points (12, hvis de sproglige kriterier ikke tages i betragtning) gives ud fra kriterier, som med rimelighed kan anses for at fremme kulturen som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Det drejer sig således om mere end halvdelen af de tilgængelige points. Kommissionen har endvidere overvejet en ekstremt hypotetisk situation, nemlig et spil med maksimumpoint for de kriterier, som kan anses for ikke at være relevante fra et kulturelt synspunkt, samt for de sproglige kriterier. Et sådan videospil ville opnå 10 points. Spillet vil således skulle opnå yderligere 4 points på grundlag af de relevante kriterier fra et kulturelt synspunkt for at nå op på tærsklen på 14 points, der kræves for at være støtteberettiget. En sådan »ekstrem hypotetisk situation« synes i øvrigt at være meget sjælden: ud af de 74 videospil, der indgår i den franske simulering, svarer kun 7 til denne situation. 6 af dem er støtteberettigede, men har alle opnået mere end 4 points under de relevante kriterier fra et kulturelt synspunkt (og 6 når de sproglige kriterier medtages). |
| --- | --- |

(81)

Det fremgår således, at 14 points ud af de i alt 22 points (12, hvis de sproglige kriterier ikke tages i betragtning) gives ud fra kriterier, som med rimelighed kan anses for at fremme kulturen som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). Det drejer sig således om mere end halvdelen af de tilgængelige points. Kommissionen har endvidere overvejet en ekstremt hypotetisk situation, nemlig et spil med maksimumpoint for de kriterier, som kan anses for ikke at være relevante fra et kulturelt synspunkt, samt for de sproglige kriterier. Et sådan videospil ville opnå 10 points. Spillet vil således skulle opnå yderligere 4 points på grundlag af de relevante kriterier fra et kulturelt synspunkt for at nå op på tærsklen på 14 points, der kræves for at være støtteberettiget. En sådan »ekstrem hypotetisk situation« synes i øvrigt at være meget sjælden: ud af de 74 videospil, der indgår i den franske simulering, svarer kun 7 til denne situation. 6 af dem er støtteberettigede, men har alle opnået mere end 4 points under de relevante kriterier fra et kulturelt synspunkt (og 6 når de sproglige kriterier medtages).

| (82) | Endvidere bemærker Kommissionen, at denne nye udvælgelsestest baseret på et sæt præcise kriterier gør det muligt at nedbringe risikoen for en subjektiv evaluering af videospil i gruppen af sagkyndige. |
| --- | --- |

(82)

Endvidere bemærker Kommissionen, at denne nye udvælgelsestest baseret på et sæt præcise kriterier gør det muligt at nedbringe risikoen for en subjektiv evaluering af videospil i gruppen af sagkyndige.

| (83) | Endelig bemærker Kommissionen, at den nye udvælgelsestest foreslået af de franske myndigheder er mere restriktiv end den oprindeligt anmeldte test. På grundlag af de kriterier, der er beskrevet i beslutningen om procedurens indledning, viser de franske myndigheders simulering, at 49 % af videospil produceret i Frankrig i 2005 og 2006 ville have været støtteberettigede mod 31 % på grundlag af den aktuelle test. Som Kommissionen allerede understregede i sin beslutning om procedurens indledning »vil foranstaltningen, hvis den fører til at støtte produktionen af en stor andel af videospil, kunne synes ikke at tjene sit formål, som er fremme af kulturen, og dermed snarere tjene et industrielt formål« (23). Under hensyntagen til de særlige karakteristika, der kendetegner den specifikke sektor for videospil, viser det forhold, at næsten 30 % af spillene ville blive udvalgt, at foranstaltningen ikke kun har et industrielt formål om at støtte en specifik sektor. |
| --- | --- |

(83)

Endelig bemærker Kommissionen, at den nye udvælgelsestest foreslået af de franske myndigheder er mere restriktiv end den oprindeligt anmeldte test. På grundlag af de kriterier, der er beskrevet i beslutningen om procedurens indledning, viser de franske myndigheders simulering, at 49 % af videospil produceret i Frankrig i 2005 og 2006 ville have været støtteberettigede mod 31 % på grundlag af den aktuelle test. Som Kommissionen allerede understregede i sin beslutning om procedurens indledning »vil foranstaltningen, hvis den fører til at støtte produktionen af en stor andel af videospil, kunne synes ikke at tjene sit formål, som er fremme af kulturen, og dermed snarere tjene et industrielt formål« (23). Under hensyntagen til de særlige karakteristika, der kendetegner den specifikke sektor for videospil, viser det forhold, at næsten 30 % af spillene ville blive udvalgt, at foranstaltningen ikke kun har et industrielt formål om at støtte en specifik sektor.

| (84) | Det bør derfor konkluderes, at de franske myndigheder har udarbejdet kontrollerbare nationale kriterier, der sikrer, at indholdet i de videospil, der har ret til skattefradraget, reelt er kulturelt, og at foranstaltningen derfor opfylder et reelt formål om at fremme kulturen. |
| --- | --- |

(84)

Det bør derfor konkluderes, at de franske myndigheder har udarbejdet kontrollerbare nationale kriterier, der sikrer, at indholdet i de videospil, der har ret til skattefradraget, reelt er kulturelt, og at foranstaltningen derfor opfylder et reelt formål om at fremme kulturen.

| (85) | Kommissionen bør sikre sig, at foranstaltningen er velegnet, at den har tilstrækkelig tilskyndelsesvirkning og at den er proportionel. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen bør sikre sig, at foranstaltningen er velegnet, at den har tilstrækkelig tilskyndelsesvirkning og at den er proportionel.

| (86) | Vedrørende det første punkt har de franske myndigheder forklaret, at skattefradraget for dem er det bedst egnede instrument for at opfylde det tilsigtede mål. De franske myndigheder har overvejet muligheden for at anmelde foranstaltningen på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation, som i øvrigt blev foreslået af ISFE, men gik bort fra denne tanke, navnlig fordi dette retsgrundlag ikke vil gøre det muligt at sammenkæde tilskuddet med de støtteberettigede videospils kulturelle indhold og sikre sig en vis mangfoldighed i udbuddet af videospil. Rammebestemmelserne ville heller ikke have gjort det muligt at give samme støtteniveau som skattefradraget. Kommissionen erkender, at dette skattefradrag som det er udformet faktisk gør det muligt at lede den statslige støtte over til spil med et kulturelt indhold, og at det således synes at være et velegnet instrument for at opfylde det tilsigtede kulturelle formål. Kommissionen understreger i øvrigt, at den allerede i tidligere beslutninger (24) har konkluderet, at andre foranstaltninger i form af skattefradrag er forenelige i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(86)

Vedrørende det første punkt har de franske myndigheder forklaret, at skattefradraget for dem er det bedst egnede instrument for at opfylde det tilsigtede mål. De franske myndigheder har overvejet muligheden for at anmelde foranstaltningen på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation, som i øvrigt blev foreslået af ISFE, men gik bort fra denne tanke, navnlig fordi dette retsgrundlag ikke vil gøre det muligt at sammenkæde tilskuddet med de støtteberettigede videospils kulturelle indhold og sikre sig en vis mangfoldighed i udbuddet af videospil. Rammebestemmelserne ville heller ikke have gjort det muligt at give samme støtteniveau som skattefradraget. Kommissionen erkender, at dette skattefradrag som det er udformet faktisk gør det muligt at lede den statslige støtte over til spil med et kulturelt indhold, og at det således synes at være et velegnet instrument for at opfylde det tilsigtede kulturelle formål. Kommissionen understreger i øvrigt, at den allerede i tidligere beslutninger (24) har konkluderet, at andre foranstaltninger i form af skattefradrag er forenelige i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

| (87) | En analyse af markedet for videospil viser en tendens til koncentration af udbuddet til skade for de uafhængige produktionsstudier og dermed til skade for mangfoldigheden i udbuddet (25). Markedet for videospil er i vid udstrækning et verdensomspændende marked, hvor konsolspil tegner sig for to tredjedele af salget. Markedet domineres i høj grad af producenterne af spilkonsoller, idet de pålægger producenterne af videospil forskellige godkendelses- og licensordninger, som tegner sig for indtil 20 % af spillets endelige pris. |
| --- | --- |

(87)

En analyse af markedet for videospil viser en tendens til koncentration af udbuddet til skade for de uafhængige produktionsstudier og dermed til skade for mangfoldigheden i udbuddet (25). Markedet for videospil er i vid udstrækning et verdensomspændende marked, hvor konsolspil tegner sig for to tredjedele af salget. Markedet domineres i høj grad af producenterne af spilkonsoller, idet de pålægger producenterne af videospil forskellige godkendelses- og licensordninger, som tegner sig for indtil 20 % af spillets endelige pris.

| (88) | Markedet kendetegnes endvidere af en fragmentering af de tekniske standarder og fraværet af muligheden for samkøring. Efterspørgslen kendetegnes af regelmæssig fornyelse og afskaffelse — gennemsnitligt hvert sjette år — af husholdningernes videospiludstyr (konsoller og pc’er). |
| --- | --- |

(88)

Markedet kendetegnes endvidere af en fragmentering af de tekniske standarder og fraværet af muligheden for samkøring. Efterspørgslen kendetegnes af regelmæssig fornyelse og afskaffelse — gennemsnitligt hvert sjette år — af husholdningernes videospiludstyr (konsoller og pc’er).

| (89) | Videospilindustrien befinder sig derfor konstant i en opstartsfase med meget korte produktionscyklusser og omfattende investeringer. Afskrivningen af produktionsomkostningerne bør i øvrigt for størstedelens vedkommende ske i udgivelsesleddet til forskel fra produktionsomkostningerne ved film, der også kan afskrives over salg af tv-rettigheder eller DVD. |
| --- | --- |

(89)

Videospilindustrien befinder sig derfor konstant i en opstartsfase med meget korte produktionscyklusser og omfattende investeringer. Afskrivningen af produktionsomkostningerne bør i øvrigt for størstedelens vedkommende ske i udgivelsesleddet til forskel fra produktionsomkostningerne ved film, der også kan afskrives over salg af tv-rettigheder eller DVD.

| (90) | På denne baggrund og i henhold til de foreliggende oplysninger kendetegnes den franske videospilindustri generelt af små produktionsstudier (færre end 200 ansatte) med utilstrækkelig økonomisk evne, der dermed er afhængige af udgiverne i finansieringen af deres udviklinger. Udgiverne betaler udviklingsstudierne i forhold til salget, når først de produktionsudgifter, som udgiverne har lagt ud, er dækket ind. De franske myndigheder har således understreget, at antallet af »kulturelle« videospil, der kunne have bestået udvælgelsestesten for skattefradraget, har været konstant faldende siden 2000. Eksempelvis understreger de især, at der findes færre og færre videospil af historisk karakter (Versailles, Pompeji, Egypten), siden det produktionsstudio, der var specialiseret i denne form for videospil, Cryo Interactive, er forsvundet. |
| --- | --- |

(90)

På denne baggrund og i henhold til de foreliggende oplysninger kendetegnes den franske videospilindustri generelt af små produktionsstudier (færre end 200 ansatte) med utilstrækkelig økonomisk evne, der dermed er afhængige af udgiverne i finansieringen af deres udviklinger. Udgiverne betaler udviklingsstudierne i forhold til salget, når først de produktionsudgifter, som udgiverne har lagt ud, er dækket ind. De franske myndigheder har således understreget, at antallet af »kulturelle« videospil, der kunne have bestået udvælgelsestesten for skattefradraget, har været konstant faldende siden 2000. Eksempelvis understreger de især, at der findes færre og færre videospil af historisk karakter (Versailles, Pompeji, Egypten), siden det produktionsstudio, der var specialiseret i denne form for videospil, Cryo Interactive, er forsvundet.

| (91) | Et skattefradrag baseret på kriterierne i afsnit 5 i nærværende beslutning skulle kunne fremme fremstillingen af videospil med et kulturelt indhold i forhold til rene underholdningsspil ved at reducere omkostningerne for førstnævnte. Det bør derfor konkluderes, at foranstaltningen sandsynligvis vil have en tilstrækkelig tilskyndelsesvirkning i forhold til det tilsigtede mål. |
| --- | --- |

(91)

Et skattefradrag baseret på kriterierne i afsnit 5 i nærværende beslutning skulle kunne fremme fremstillingen af videospil med et kulturelt indhold i forhold til rene underholdningsspil ved at reducere omkostningerne for førstnævnte. Det bør derfor konkluderes, at foranstaltningen sandsynligvis vil have en tilstrækkelig tilskyndelsesvirkning i forhold til det tilsigtede mål.

| (92) | Kommissionen bemærker, at støtteintensiteten kun er 20 %, hvilket er forholdsvis beskedent sammenlignet med de støtteintensiteter, der almindeligvis godkendes på det kulturelle område. Den sædvanligvis godkendte støtteintensitet inden for film eller audiovisuel produktion er således 50 %. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen bemærker, at støtteintensiteten kun er 20 %, hvilket er forholdsvis beskedent sammenlignet med de støtteintensiteter, der almindeligvis godkendes på det kulturelle område. Den sædvanligvis godkendte støtteintensitet inden for film eller audiovisuel produktion er således 50 %.

| (93) | Kommissionen bemærker endvidere, at beregningsgrundlaget for de støtteberettigede omkostninger nu er korrekt og præcist defineret. Kun driftsudgifter ud over lønudgifter og afskrivninger på anlægsaktiver, som faktisk afholdes af støttemodtager, tages i betragtning. Denne form for udgifter er ikke længere skønsmæssigt fastsat til et fast beløb på 75 % af lønudgifterne. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen bemærker endvidere, at beregningsgrundlaget for de støtteberettigede omkostninger nu er korrekt og præcist defineret. Kun driftsudgifter ud over lønudgifter og afskrivninger på anlægsaktiver, som faktisk afholdes af støttemodtager, tages i betragtning. Denne form for udgifter er ikke længere skønsmæssigt fastsat til et fast beløb på 75 % af lønudgifterne.

| (94) | Det bør derfor konkluderes, at foranstaltningen også er proportionel. Da det tillige kun er de faktisk afholdte udgifter i tilknytning til fremstillingen af de støtteberettigede videospil, der tages i betragtning, bortfalder den bekymring, som ISFE gav udtryk for, nemlig risikoen for krydssubsidiering mellem kulturelle og kommercielle spil. |
| --- | --- |

(94)

Det bør derfor konkluderes, at foranstaltningen også er proportionel. Da det tillige kun er de faktisk afholdte udgifter i tilknytning til fremstillingen af de støtteberettigede videospil, der tages i betragtning, bortfalder den bekymring, som ISFE gav udtryk for, nemlig risikoen for krydssubsidiering mellem kulturelle og kommercielle spil.

| (95) | På grundlag af de franske myndigheders tal synes de vigtigste konkurrenter på markedet for videospil at være japanske eller nordamerikanske. De europæiske udgiveres markedsandele i 2005 på de største europæiske markeder tegnede sig således aldrig for mere end 20 %, og udgjorde i gennemsnit 18 %, som det fremgår af følgende figur: |
| --- | --- |

(95)

På grundlag af de franske myndigheders tal synes de vigtigste konkurrenter på markedet for videospil at være japanske eller nordamerikanske. De europæiske udgiveres markedsandele i 2005 på de største europæiske markeder tegnede sig således aldrig for mere end 20 %, og udgjorde i gennemsnit 18 %, som det fremgår af følgende figur:

Image

| (96) | Disse tal stemmer overens med den liste, som ISFE har tilvejebragt over de 50 mest solgte videospil i Frankrig i 2006: 21 udgivet af japanske virksomheder, 19 af amerikanske og 10 af europæiske virksomheder. De understøttes ligeledes af den klassificering af videospilvirksomheder efter omsætning, som Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område opstillede for 2003, hvorefter de fire største virksomheder er japanske og amerikanske. |
| --- | --- |

(96)

Disse tal stemmer overens med den liste, som ISFE har tilvejebragt over de 50 mest solgte videospil i Frankrig i 2006: 21 udgivet af japanske virksomheder, 19 af amerikanske og 10 af europæiske virksomheder. De understøttes ligeledes af den klassificering af videospilvirksomheder efter omsætning, som Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område opstillede for 2003, hvorefter de fire største virksomheder er japanske og amerikanske.

| (97) | Markedsandelene for de franske udgivere, som indirekte drager fordel af skattefradraget, idet de udgiver videospil fremstillet af de studier, der kan komme i betragtning til skattefradraget, er logisk nok meget mindre: de tre største franske udgivere, Ubisoft, Atari og VUGames, tegnede sig for henholdsvis 6,4 %, 3,5 % og 4,4 % af markedet for videospiludgivelser i de fem medlemsstater nævnt i figuren i betragtning 95. De af disse udgiveres udviklingsstudier, som er etableret i Frankrig, udgør endvidere kun en lille andel af udgivernes markedsandele: 25 % for Ubisofts vedkommende (svarende til 1,6 % af markedet i de fem medlemsstater), 10 % for Ataris vedkommende (svarende til 0,35 %) og 2 % for VUGames’ vedkommende (svarende til en ubetydelig andel). |
| --- | --- |

(97)

Markedsandelene for de franske udgivere, som indirekte drager fordel af skattefradraget, idet de udgiver videospil fremstillet af de studier, der kan komme i betragtning til skattefradraget, er logisk nok meget mindre: de tre største franske udgivere, Ubisoft, Atari og VUGames, tegnede sig for henholdsvis 6,4 %, 3,5 % og 4,4 % af markedet for videospiludgivelser i de fem medlemsstater nævnt i figuren i betragtning 95. De af disse udgiveres udviklingsstudier, som er etableret i Frankrig, udgør endvidere kun en lille andel af udgivernes markedsandele: 25 % for Ubisofts vedkommende (svarende til 1,6 % af markedet i de fem medlemsstater), 10 % for Ataris vedkommende (svarende til 0,35 %) og 2 % for VUGames’ vedkommende (svarende til en ubetydelig andel).

| (98) | Det bør også understreges, at en forholdsvis beskeden andel af de videospil, der produceres i Frankrig, modtager tilskud: simuleringen over videospil fremstillet i Frankrig i perioden 2005-2006 viser, at kun 30 % af dem ville kunne være kommet i betragtning til skattefradraget. |
| --- | --- |

(98)

Det bør også understreges, at en forholdsvis beskeden andel af de videospil, der produceres i Frankrig, modtager tilskud: simuleringen over videospil fremstillet i Frankrig i perioden 2005-2006 viser, at kun 30 % af dem ville kunne være kommet i betragtning til skattefradraget.

| (99) | Det bør også anføres, at de sammenslutninger af videospilproducenter, der havde indsendt bemærkninger efter procedurens indledning, som TIGA, GAME, APOM og EGDF, også har understreget foranstaltningens beskedne virkning for deres nationale industrier. EGDF, som repræsenterer 500 studier i 10 medlemsstater, understregede især, at foranstaltningen, som den var anmeldt, dvs. mulighed for finansiering med 20 % af mellem 15 og 30 projekter over to år, kun skaber en begrænset fordrejning, da der i hver medlemsstat årligt markedsføres 1 500 videospil. Disse bemærkninger er så meget desto mere væsentlige, da de blev afgivet i forhold til det projekt, der var beskrevet i beslutningen om procedurens indledning, et projekt hvis rækkevidde siden hen er indskrænket. |
| --- | --- |

(99)

Det bør også anføres, at de sammenslutninger af videospilproducenter, der havde indsendt bemærkninger efter procedurens indledning, som TIGA, GAME, APOM og EGDF, også har understreget foranstaltningens beskedne virkning for deres nationale industrier. EGDF, som repræsenterer 500 studier i 10 medlemsstater, understregede især, at foranstaltningen, som den var anmeldt, dvs. mulighed for finansiering med 20 % af mellem 15 og 30 projekter over to år, kun skaber en begrænset fordrejning, da der i hver medlemsstat årligt markedsføres 1 500 videospil. Disse bemærkninger er så meget desto mere væsentlige, da de blev afgivet i forhold til det projekt, der var beskrevet i beslutningen om procedurens indledning, et projekt hvis rækkevidde siden hen er indskrænket.

| (100) | Foranstaltningen ville have kunnet påvirke samhandelen negativt, som anført af GAME, idet udgifter til underleverancer ikke var medtaget i de støtteberettigede omkostninger i Frankrigs oprindelige forslag. Dette ville have tilskyndet støttemodtagerne til at internalisere deres udgifter i stedet for at bruge underleverancer, hvilket ellers er udbredt i sektoren. Dette ville kunne have skadet virksomheder etableret i andre medlemsstater og dermed samhandelen inden for Fællesskabet. Denne negative virkning er imidlertid fjernet nu, da de franske myndigheder har accepteret at medtage udgifter til underleverancer i de støtteberettigede omkostninger for indtil 1 mio. EUR for hvert projekt. |
| --- | --- |

(100)

Foranstaltningen ville have kunnet påvirke samhandelen negativt, som anført af GAME, idet udgifter til underleverancer ikke var medtaget i de støtteberettigede omkostninger i Frankrigs oprindelige forslag. Dette ville have tilskyndet støttemodtagerne til at internalisere deres udgifter i stedet for at bruge underleverancer, hvilket ellers er udbredt i sektoren. Dette ville kunne have skadet virksomheder etableret i andre medlemsstater og dermed samhandelen inden for Fællesskabet. Denne negative virkning er imidlertid fjernet nu, da de franske myndigheder har accepteret at medtage udgifter til underleverancer i de støtteberettigede omkostninger for indtil 1 mio. EUR for hvert projekt.

| (101) | Kommissionen mener, at dette loft, der grunder i finanspolitiske overvejelser, er acceptabel for den pågældende foranstaltning, da den i praksis ikke vil få nogen virkning for de fleste videospil fremstillet i Frankrig. I henhold til de franske myndigheders oplysninger havde 64 ud af de 74 videospil i deres simulering et produktionsbudget på under 2 mio. EUR, 8 havde et budget på mellem 2 og 5 mio. EUR, og 2 havde et produktionsbudget på over 5 mio. EUR. I betragtning af det gennemsnitlige produktionsbudget synes et loft på 1 mio. EUR for udgifter til underleverancer ikke at kunne udgøre en væsentlig hindring for brug af underleverancer. Kommissionen forbeholder sig ret til i forhold til udviklingen i produktionsbudgetterne for videospil i Frankrig at genoverveje loftets niveau, når foranstaltningen genanmeldes fire år efter ikrafttrædelsen, som de franske myndigheder har forpligtet sig til. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen mener, at dette loft, der grunder i finanspolitiske overvejelser, er acceptabel for den pågældende foranstaltning, da den i praksis ikke vil få nogen virkning for de fleste videospil fremstillet i Frankrig. I henhold til de franske myndigheders oplysninger havde 64 ud af de 74 videospil i deres simulering et produktionsbudget på under 2 mio. EUR, 8 havde et budget på mellem 2 og 5 mio. EUR, og 2 havde et produktionsbudget på over 5 mio. EUR. I betragtning af det gennemsnitlige produktionsbudget synes et loft på 1 mio. EUR for udgifter til underleverancer ikke at kunne udgøre en væsentlig hindring for brug af underleverancer. Kommissionen forbeholder sig ret til i forhold til udviklingen i produktionsbudgetterne for videospil i Frankrig at genoverveje loftets niveau, når foranstaltningen genanmeldes fire år efter ikrafttrædelsen, som de franske myndigheder har forpligtet sig til.

| (102) | Kommissionen mener endvidere, at skattefradragets virkning for konkurrencevilkårene vil være beskeden, idet markedet for videospil er stort, nemlig ca. 21 mia. USD i USA i 2003, i stærk stigning, anslået til 13 % årligt, og med forholdsvis stabile priser. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen mener endvidere, at skattefradragets virkning for konkurrencevilkårene vil være beskeden, idet markedet for videospil er stort, nemlig ca. 21 mia. USD i USA i 2003, i stærk stigning, anslået til 13 % årligt, og med forholdsvis stabile priser.

| (103) | Endelig bemærker Kommissionen, at to af de interesserede parter havde anført, at der kunne blive tale om mulige negative virkninger af foranstaltningen for samhandelen og for konkurrencevilkårene. ISFE anførte, at foranstaltningen risikerede at medføre omlægning af investeringer til Frankrig, og ADESE understregede den mulige negative virkning af foranstaltningen for den spanske industri. De pågældende har imidlertid ikke fremsendt tal, der sætter Kommissionen i stand til at evaluere denne mulige risiko. Kommissionen bemærker endvidere, at ISFE og ADESE repræsenterer udgivere og distributører af videospil. Som det allerede er forklaret i betragtning 37 har sammenslutninger af producenter, der repræsenterer direkte konkurrenter for de mulige støttemodtagere, konkluderet, at en sådan risiko for konkurrencen kunne udelukkes. Kommissionen vurderer endvidere, at de udviklingsstudier, der kan komme i betragtning til skattefradraget, ikke har en markedsstilling, der gør det muligt for dem at påvirke udgiverne, som det også er anført i betragtning 90. Ubisoft, en af de største franske udgivere, understreger i øvrigt i sine bemærkninger støttens fordelagtige karakter, der gør det muligt at reducere de økonomiske risici for udgiverne ved at reducere produktionsomkostningerne ved videospillene og opbygge et europæisk udbud. |
| --- | --- |

(103)

Endelig bemærker Kommissionen, at to af de interesserede parter havde anført, at der kunne blive tale om mulige negative virkninger af foranstaltningen for samhandelen og for konkurrencevilkårene. ISFE anførte, at foranstaltningen risikerede at medføre omlægning af investeringer til Frankrig, og ADESE understregede den mulige negative virkning af foranstaltningen for den spanske industri. De pågældende har imidlertid ikke fremsendt tal, der sætter Kommissionen i stand til at evaluere denne mulige risiko. Kommissionen bemærker endvidere, at ISFE og ADESE repræsenterer udgivere og distributører af videospil. Som det allerede er forklaret i betragtning 37 har sammenslutninger af producenter, der repræsenterer direkte konkurrenter for de mulige støttemodtagere, konkluderet, at en sådan risiko for konkurrencen kunne udelukkes. Kommissionen vurderer endvidere, at de udviklingsstudier, der kan komme i betragtning til skattefradraget, ikke har en markedsstilling, der gør det muligt for dem at påvirke udgiverne, som det også er anført i betragtning 90. Ubisoft, en af de største franske udgivere, understreger i øvrigt i sine bemærkninger støttens fordelagtige karakter, der gør det muligt at reducere de økonomiske risici for udgiverne ved at reducere produktionsomkostningerne ved videospillene og opbygge et europæisk udbud.

| (104) | Kommissionen mener tillige, at skattefradraget ikke antager et omfang, der kan ændre beslutninger om industriens placering af investeringerne, når også de øvrige parametre, der indgår i sådanne beslutninger, tages i betragtning, navnlig ansættelsesvilkår og aflønning. For så vidt angår foranstaltningens eventuelle virkning for den spanske industri, bemærker Kommissionen, at det fremgår af figuren i betragtning 95, at det er i Spanien, at de europæiske udgiveres markedsandel er mindst. I modsætning til hvad ADESE hævder, og da der fra ADESE ikke forelægger mere præcise tal, bør det konkluderes, at støtteforanstaltningen sandsynligvis ikke vil få større virkning i Spanien end i de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen mener tillige, at skattefradraget ikke antager et omfang, der kan ændre beslutninger om industriens placering af investeringerne, når også de øvrige parametre, der indgår i sådanne beslutninger, tages i betragtning, navnlig ansættelsesvilkår og aflønning. For så vidt angår foranstaltningens eventuelle virkning for den spanske industri, bemærker Kommissionen, at det fremgår af figuren i betragtning 95, at det er i Spanien, at de europæiske udgiveres markedsandel er mindst. I modsætning til hvad ADESE hævder, og da der fra ADESE ikke forelægger mere præcise tal, bør det konkluderes, at støtteforanstaltningen sandsynligvis ikke vil få større virkning i Spanien end i de øvrige medlemsstater.

| (105) | I lyset af ovenstående betragtninger er Kommissionen af den opfattelse, at støtten ikke vil medføre en styrkelse af støttemodtagernes markedsstilling og heller ikke vil påvirke tilskyndelserne for markedsaktørerne negativt, men derimod øge mangfoldigheden af udbuddet på markedet. Det bør derfor konkluderes, at fordrejningerne af konkurrencevilkårene og påvirkningen af samhandelen er begrænset, så fordelene i deres helhed opvejer ulemperne. Skattelettelsen til udvikling af videospil er således forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d) — |
| --- | --- |

(105)

I lyset af ovenstående betragtninger er Kommissionen af den opfattelse, at støtten ikke vil medføre en styrkelse af støttemodtagernes markedsstilling og heller ikke vil påvirke tilskyndelserne for markedsaktørerne negativt, men derimod øge mangfoldigheden af udbuddet på markedet. Det bør derfor konkluderes, at fordrejningerne af konkurrencevilkårene og påvirkningen af samhandelen er begrænset, så fordelene i deres helhed opvejer ulemperne. Skattelettelsen til udvikling af videospil er således forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den foranstaltning, som Frankrig tænker indført i form af en skattelettelse til udvikling af videospil, er forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2007.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 297 af 7.12.2006, s. 19.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Domstolens dom af 15.6.1993, Matra mod Kommissionen (sag C-225/91, Sml. 1993 I, s. 3203, præmis 41).

3

(4)  Erhvervssammenslutning, der repræsenterer de økonomiske og handelsmæssige interesser for videospilproducenter i Det Forenede Kongerige og i Europa.

4

(5)  Bundesverband der Entwickler von Computerspielen e.V. (landsdækkende sammenslutning af videospilproducenter i Tyskland).

5

(6)  Association des Producteurs d’Oeuvres Multimédia (fransk sammenslutning for multimedieproducenter).

6

(7)  European Games Developer Federation (europæisk sammenslutning af videospilproducenter).

7

(8)  Interactive Software Federation of Europe (europæisk sammenslutning af interaktive edb-programmer).

8

(9)  EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Asociación Española de Distribuidores y Editores de Software de Entretenimiento (spansk erhvervssammenslutning for distributører og udgivere af underholdningssoftware).

10

(11)  PEGI (Pan-European Game Information), lanceret i 2003 af ISFE, er et klassifikationssystem for videospil, der er oprettet for at ensarte de europæiske nationale systemer. Systemet er godkendt af Europa-Kommissionen.

11

(12)  De udgifter, der er berettigede til skattefradraget, svarer til udgifterne til konceptuering og udvikling. De kunstneriske udgifter dækker personaleomkostninger (løn og sociale sikringsbidrag) i forhold til instruktører og assistenter, den kunstneriske leder, scenarister, animatorer og lydfolk. De kunstneriske udgifter dækker ikke lønomkostninger i forhold til programmering, afskrivning af anlægsaktiver, i direkte tilknytning til udviklingen af videospil, og andre driftsudgifter.

12

(13)  Dom afsagt i sagen Matra mod Kommissionen, op. cit. i fodnote 3.

13

(14)  Se UNESCO’s hjemmeside, navnlig siderne vedrørende kulturelle industrier og deres betydning for kulturen: http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=2461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

14

(15)  Konvention vedtaget af UNESCO’s generalkonference den 20.10.2005 og gennemført i fællesskabsretten ved Rådets afgørelse 2006/515/EF af 18. maj 2006 om indgåelse af konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (EUT L 201 af 25.7.2006, s. 15) (den fulde tekst findes på følgende adresse http://unesdoc.unesco.org/images/0014/001429/142919f.pdf).

15

(16)  Denne konklusion foregriber på ingen måde en klassificering eller kategorisering af videospil som følge af nationale eller internationale standarder.

16

(17)  Betragtning 39.

17

(18)  KOM(2001) 534 endelig (EFT C 43 af 16.2.2002, s. 6).

18

(19)  EUT C 9 af 13.1.2007, s. 1.

19

(20)  Artikel 4, punkt 3: »Ved »kulturelle udtryksformer« forstås udtryksformer, der følger af enkeltpersoners, gruppers eller samfunds kreativitet, og som har et kulturindhold«.

20

(21)  Undersøgelse foretaget af det franske Conseil supérieur de la propriété littéraire et artistique (Commission sur les aspects juridiques des œuvres multimédias) af 26.5.2005: »Le régime juridique des œuvres multimédia: Droits des auteurs et sécurité juridique des investisseurs«.

21

(22)  I henhold til artikel 4, punkt 2, forstås ved »kulturindhold« den symbolske betydning, den kunstneriske dimension og de kulturelle værdier, der udspringer af eller udtrykker kulturelle identiteter.

22

(23)  Betragtning 42.

23

(24)  Se f.eks. beslutning af 16.5.2006 i sag N 45/06 — Skattefradrag til fonografisk produktion (EUT C 293 af 2.12.2006, s. 6) og beslutning af 22.3.2006 i sag NN 84/04 og N 95/04 — Støtteordning for film og audiovisuelle værker (EUT C 305 af 14.12.2006, s. 12).

24

(25)  Kilde: OECD-undersøgelsen Digital Broadband content — the online computer and video game industry, OECD, DSTI/ICCP/IE(2004)13/FINAL, offentliggjort den 12.5.2005, og rapport fra hr. Fries til hr. Francis Mer, fransk økonomi-, finans- og industriminister, og rapport fra fr. Nicole Fontaine, fransk minister med særlig portefølje for industrispørgsmål — Propositions pour développer l’industrie du jeu vidéo en France (forslag til udvikling af den franske videospilindustri) (22.12.2003).

25

---

HENSTILLINGER

Kommissionen

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/30

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 5. december 2007

om gengivelse af teksten i EF-traktatens artikel 20 i pas

(meddelt under nummer K(2007) 5841)

(2008/355/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (herefter benævnt »EF-traktatens artikel 20«) giver EU-borgere, der befinder sig i et tredjeland, hvori deres egen medlemsstat ikke er repræsenteret, ret til beskyttelse af enhver anden repræsenteret medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat. Denne ret er også knæsat i artikel 46 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (herefter benævnt »EF-traktatens artikel 20«) giver EU-borgere, der befinder sig i et tredjeland, hvori deres egen medlemsstat ikke er repræsenteret, ret til beskyttelse af enhver anden repræsenteret medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat. Denne ret er også knæsat i artikel 46 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (2) | En Eurobarometerundersøgelse, der blev offentliggjort i juli 2006, afslørede, at de fleste EU-borgere ikke kender til EF-traktatens artikel 20 og virkningerne heraf. Kun 23 % af de adspurgte hævdede, at de kendte til de muligheder, EF-traktatens artikel 20 giver. Det fremgik også, at halvdelen af EU-borgerne forventede at rejse til et tredjeland inden for de næste tre år. |
| --- | --- |

(2)

En Eurobarometerundersøgelse, der blev offentliggjort i juli 2006, afslørede, at de fleste EU-borgere ikke kender til EF-traktatens artikel 20 og virkningerne heraf. Kun 23 % af de adspurgte hævdede, at de kendte til de muligheder, EF-traktatens artikel 20 giver. Det fremgik også, at halvdelen af EU-borgerne forventede at rejse til et tredjeland inden for de næste tre år.

| (3) | Forslaget om at gengive EF-traktatens artikel 20 i pas for at informere borgerne om deres rettigheder blev fremsat i Michel Barniers rapport af 9. maj 2006»For a European civil protection force: Europe aid«. Den 15. juni 2006 opfordrede Rådets formandskab medlemsstaterne til at overveje muligheden for at gengive ordlyden af EF-traktatens artikel 20 i pas for at sikre, at EU-borgerne er velinformerede om deres rettigheder (1). |
| --- | --- |

(3)

Forslaget om at gengive EF-traktatens artikel 20 i pas for at informere borgerne om deres rettigheder blev fremsat i Michel Barniers rapport af 9. maj 2006»For a European civil protection force: Europe aid«. Den 15. juni 2006 opfordrede Rådets formandskab medlemsstaterne til at overveje muligheden for at gengive ordlyden af EF-traktatens artikel 20 i pas for at sikre, at EU-borgerne er velinformerede om deres rettigheder (1).

| (4) | Kommissionen vedtog den 28. november 2006 en grønbog om diplomatisk og konsulær beskyttelse af unionsborgere i tredjelande (2), hvori den fremsatte forslag til adskillige mulige foranstaltninger for at øge beskyttelsen af EU-borgerne. Det blev som en effektiv måde at minde borgerne om deres rettigheder på foreslået, at medlemsstaterne trykker EF-traktatens artikel 20 i pas. Dette forslag fik bred støtte fra medlemsstaterne, civilsamfundet, borgerne og de øvrige EU-institutioner (3)
   (4). For at informere borgerne om deres ret til diplomatisk og konsulær beskyttelse i medfør af EF-traktatens artikel 20 blev det foreslået at oprette et EU-websted vedrørende denne ret og medtage en henvisning til webstedet i nationale pas. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen vedtog den 28. november 2006 en grønbog om diplomatisk og konsulær beskyttelse af unionsborgere i tredjelande (2), hvori den fremsatte forslag til adskillige mulige foranstaltninger for at øge beskyttelsen af EU-borgerne. Det blev som en effektiv måde at minde borgerne om deres rettigheder på foreslået, at medlemsstaterne trykker EF-traktatens artikel 20 i pas. Dette forslag fik bred støtte fra medlemsstaterne, civilsamfundet, borgerne og de øvrige EU-institutioner (3)
   (4). For at informere borgerne om deres ret til diplomatisk og konsulær beskyttelse i medfør af EF-traktatens artikel 20 blev det foreslået at oprette et EU-websted vedrørende denne ret og medtage en henvisning til webstedet i nationale pas.

| (5) | Udstedelsen af pas falder ind under medlemsstaternes kompetence. Den 23. juni 1981 vedtog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer en resolution (5) vedrørende en ensartet udformning af pas. Der er desuden blevet vedtaget foranstaltninger på fællesskabsplan vedrørende sikkerhedsstandarder for pas. Den 17. oktober 2000 vedtog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer en resolution vedrørende minimumssikkerhedsstandarder med henblik på at bekæmpe forfalskning (6). Den 13. december 2004 vedtog Rådet en forordning, i henhold til hvilken det blev krævet, at medlemsstaterne inden 28. august 2006 indfører biometriske identifikatorer i pas og inden 28. juni 2007 lagrer supplerende oplysninger i pas (7). |
| --- | --- |

(5)

Udstedelsen af pas falder ind under medlemsstaternes kompetence. Den 23. juni 1981 vedtog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer en resolution (5) vedrørende en ensartet udformning af pas. Der er desuden blevet vedtaget foranstaltninger på fællesskabsplan vedrørende sikkerhedsstandarder for pas. Den 17. oktober 2000 vedtog repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer en resolution vedrørende minimumssikkerhedsstandarder med henblik på at bekæmpe forfalskning (6). Den 13. december 2004 vedtog Rådet en forordning, i henhold til hvilken det blev krævet, at medlemsstaterne inden 28. august 2006 indfører biometriske identifikatorer i pas og inden 28. juni 2007 lagrer supplerende oplysninger i pas (7).

| (6) | EF-traktatens artikel 20 bør gengives på de(t) officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder passet. |
| --- | --- |

(6)

EF-traktatens artikel 20 bør gengives på de(t) officielle sprog i den medlemsstat, der udsteder passet.

| (7) | Det vil være tilstrækkeligt at gengive ordlyden af første sætning i EF-traktatens artikel 20. Den anden sætning henviser til medlemsstaternes pligt til at indlede internationale forhandlinger med henblik på at sikre beskyttelse og er ikke direkte relevant for borgerne. |
| --- | --- |

(7)

Det vil være tilstrækkeligt at gengive ordlyden af første sætning i EF-traktatens artikel 20. Den anden sætning henviser til medlemsstaternes pligt til at indlede internationale forhandlinger med henblik på at sikre beskyttelse og er ikke direkte relevant for borgerne.

| (8) | Kommissionen har til hensigt at oprette et websted specielt vedrørende konsulær beskyttelse med henblik på at offentliggøre praktiske oplysninger, f.eks. ajourførte kontaktoplysninger vedrørende medlemsstaternes repræsentationer i tredjelande. Det vil være nyttigt at medtage en henvisning til dette websted i nationale pas sammen med EF-traktatens artikel 20 som et fælles adgangspunkt til oplysninger om denne ret. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har til hensigt at oprette et websted specielt vedrørende konsulær beskyttelse med henblik på at offentliggøre praktiske oplysninger, f.eks. ajourførte kontaktoplysninger vedrørende medlemsstaternes repræsentationer i tredjelande. Det vil være nyttigt at medtage en henvisning til dette websted i nationale pas sammen med EF-traktatens artikel 20 som et fælles adgangspunkt til oplysninger om denne ret.

| (9) | For at minimire medlemsstaternes administrative byrde vil det være hensigtsmæssigt at henstille til medlemsstaterne, at de trykker EF-traktatens artikel 20 i nye pas, der udstedes efter 1. juli 2009. |
| --- | --- |

(9)

For at minimire medlemsstaternes administrative byrde vil det være hensigtsmæssigt at henstille til medlemsstaterne, at de trykker EF-traktatens artikel 20 i nye pas, der udstedes efter 1. juli 2009.

| (10) | For at informere borgere, hvis pas er udstedt uden henvisning til EF-traktatens artikel 20, bør det henstilles, at der påføres en mærkat på ydersiden af bagsiden af passet. |
| --- | --- |

(10)

For at informere borgere, hvis pas er udstedt uden henvisning til EF-traktatens artikel 20, bør det henstilles, at der påføres en mærkat på ydersiden af bagsiden af passet.

| (11) | En gengivelse af ordlyden af EF-traktatens artikel 20 i pas vil gøre borgerne væsentligt mere opmærksomme på retten til diplomatisk og konsulær beskyttelse, og det vil kun medføre begrænsede omkostninger for medlemsstaterne — |
| --- | --- |

(11)

En gengivelse af ordlyden af EF-traktatens artikel 20 i pas vil gøre borgerne væsentligt mere opmærksomme på retten til diplomatisk og konsulær beskyttelse, og det vil kun medføre begrænsede omkostninger for medlemsstaterne —

HENSTILLER:

| 1) | at medlemsstaterne gengiver første sætning i artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og en henvisning til et EU-websted (http://ec.europa.eu/consularprotection) i pas, der udstedes efter 1. juli 2009 |
| --- | --- |

1)

at medlemsstaterne gengiver første sætning i artikel 20 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og en henvisning til et EU-websted (http://ec.europa.eu/consularprotection) i pas, der udstedes efter 1. juli 2009

| 2) | at medlemsstaterne stiller en mærkat med de i nr. 1) omhandlede oplysninger til rådighed for indehavere af pas, der er udstedt inden 1. juli 2009 |
| --- | --- |

2)

at medlemsstaterne stiller en mærkat med de i nr. 1) omhandlede oplysninger til rådighed for indehavere af pas, der er udstedt inden 1. juli 2009

| 3) | at medlemsstaterne 18 måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende informerer Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet i medfør heraf. |
| --- | --- |

3)

at medlemsstaterne 18 måneder efter offentliggørelsen af denne henstilling i Den Europæiske Unions Tidende informerer Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet i medfør heraf.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. december 2007.

På Kommissionens vegne

Franco FRATTINI

Næstformand

---

(1)  »Styrkelse af EU’s katastrofe- og kriseberedskabskapacitet«, Rådets dokument 10551/06 af 15.6.2006.

1

(2)  KOM(2006) 712 endelig.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse A6-0454/2007.

3

(4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse: SOC/262 (CESE 425/2007).

4

(5)  EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1.

5

(6)  EFT C 310 af 28.10.2000, s. 1.

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 2252/2004 af 13. december 2004 om standarder for sikkerhedselementer og biometriske identifikatorer i pas og rejsedokumenter, som medlemsstaterne udsteder (EUT L 385 af 29.12.2004, s. 1).

7

---

AFTALER

Rådet

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/32

---

Meddelelse om dato for ikrafttræden af partnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Côte d’Ivoire

Det Europæiske Fællesskab og regeringen for Republikken Côte d’Ivoire gav den 18. april 2008 hinanden meddelelse om, at de nødvendige procedurer i forbindelse med aftalens ikrafttræden var afsluttet.

Aftalen trådte derfor i kraft den 18. april 2008 i overensstemmelse med dens artikel 16.

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 6.5.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 118/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 118/33

---

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE EULEX/2/2008

af 22. april 2008

om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX Kosovo)

(2008/356/FUSP)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 25, stk. 3,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2008/124/FUSP af 4. februar 2008 om oprettelse af Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo, EULEX Kosovo (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13, stk. 3, i fælles aktion 2008/124/FUSP bemyndigede Rådet Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til at træffe de nødvendige beslutninger i forbindelse med nedsættelsen af en bidragyderkomité for EULEX Kosovo. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13, stk. 3, i fælles aktion 2008/124/FUSP bemyndigede Rådet Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til at træffe de nødvendige beslutninger i forbindelse med nedsættelsen af en bidragyderkomité for EULEX Kosovo.

| (2) | I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Göteborg den 15.-16. juni 2001 er der fastlagt vejledende principper og retningslinjer for tredjelandes bidrag til EU's politimissioner. Rådet godkendte den 10. december 2002 dokumentet »Konsultation af og bestemmelser for bidrag fra ikke-EU-stater til EU's civile krisestyringsoperationer«, som udbyggede ordningerne for tredjelandes deltagelse i civile krisestyringsoperationer, herunder nedsættelsen af en bidragyderkomité. |
| --- | --- |

(2)

I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Göteborg den 15.-16. juni 2001 er der fastlagt vejledende principper og retningslinjer for tredjelandes bidrag til EU's politimissioner. Rådet godkendte den 10. december 2002 dokumentet »Konsultation af og bestemmelser for bidrag fra ikke-EU-stater til EU's civile krisestyringsoperationer«, som udbyggede ordningerne for tredjelandes deltagelse i civile krisestyringsoperationer, herunder nedsættelsen af en bidragyderkomité.

| (3) | Bidragyderkomitéen for EULEX Kosovo skal spille en væsentlig rolle i den daglige ledelse af missionen. Den bliver det vigtigste forum for drøftelse af alle problemer vedrørende den daglige ledelse af missionen. PSC, der varetager politisk kontrol med og strategisk ledelse af missionen, tager hensyn til bidragyderkomitéens synspunkter — |
| --- | --- |

(3)

Bidragyderkomitéen for EULEX Kosovo skal spille en væsentlig rolle i den daglige ledelse af missionen. Den bliver det vigtigste forum for drøftelse af alle problemer vedrørende den daglige ledelse af missionen. PSC, der varetager politisk kontrol med og strategisk ledelse af missionen, tager hensyn til bidragyderkomitéens synspunkter —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Nedsættelse

Der nedsættes herved en bidragyderkomité (i det følgende benævnt »komitéen«) for EULEX Kosovo.

Artikel 2

Funktioner

1.   Komitéen kan give udtryk for synspunkter, som PSC, der varetager den politiske kontrol og strategiske ledelse af EULEX Kosovo, tager hensyn til.

2.   Komitéens mandat er fastlagt i dokumentet »Konsultation af og bestemmelser for bidrag fra ikke-EU-stater til EU's civile krisestyringsoperationer«.

Artikel 3

Sammensætning

1.   Alle EU's medlemsstater har ret til at overvære drøftelserne i komitéen, men kun de bidragydende stater deltager i den daglige ledelse af EULEX Kosovo. Repræsentanter for de tredjelande, der deltager i EULEX Kosovo, kan deltage i komitéens møder. En repræsentant for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan også deltage i komitéens møder.

2.   Komitéen modtager regelmæssigt oplysninger fra missionschefen.

Artikel 4

Formand

I overensstemmelse med dokumentet om »Konsultation af og bestemmelser for bidrag fra ikke-EU-stater til EU's civile krisestyringsoperationer«, ledes komitéen for EULEX Kosovo af en repræsentant for generalsekretæren/den højtstående repræsentant i tæt samråd med Rådets formandskab.

Artikel 5

Møder

1.   Formandskabet indkalder regelmæssigt til møde i komitéen. Hvis omstændighederne kræver det, kan der indkaldes til hastemøder på formandskabets initiativ eller efter anmodning fra en repræsentant for en deltagende stat.

2.   Formandskabet udsender inden mødet en foreløbig dagsorden og dokumenter af relevans for mødet. Formanden har ansvaret for at orientere PSC om resultatet af komitéens drøftelser.

Artikel 6

Tavshedspligt

1.   Rådets sikkerhedsforskrifter finder anvendelse på møder og drøftelser i komitéen. Repræsentanter i komitéen skal navnlig have den fornødne sikkerhedsgodkendelse.

2.   Komitéens drøftelser er undergivet tavshedspligt.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2008.

På Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

M. IPAVIC

Formand

---

(1)  EUT L 42 af 16.2.2008, s. 92.

1

---