# Eiropas Savienības L 330/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 330 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 330

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 15. novembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2014/793/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 7. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai | 10 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai | 12 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1221/2014 (2014. gada 10. novembris), ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un Regulu (ES) Nr. 1180/2013 | 16 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1222/2014 (2014. gada 8. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par metožu noteikšanu globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu identificēšanai un par globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu apakškategoriju definēšanu (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1223/2014 (2014. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz procedūras ievešana pārstrādei vienkāršotu noslēgšanu (
  1
  ) | 37 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1224/2014 (2014. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 38 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/794/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 7. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kura izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz 15 šķīrējtiesnešu saraksta izveidi | 40 |
| | | 2014/795/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 7. novembris), ar kuru pagarina piemērošanas termiņu Īstenošanas lēmumam 2011/335/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 44 |
| | | 2014/796/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 7. novembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 46 |
| | | 2014/797/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 7. novembris), ar ko Igaunijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 168. panta un 168.a panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 48 |
| | | 2014/798/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 13. novembris), ar ko attiecībā uz Savienības iekšējai tirdzniecībai ar liellopiem un cūkām paredzēto veselības sertifikātu paraugu veidlapām un papildu veselības prasībām, kuras Savienības iekšējā tirdzniecībā ar mājas cūkām piemērojamas attiecībā uz Trichinella, groza Padomes Direktīvas 64/432/EEK F pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8336)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2014/799/ES |
| | * | AKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 4/2014 (2014. gada 23. oktobris) par pilnvarām, ko paredzēts piešķirt Uzņēmumu attīstības centra (UAC) valdei | 61 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2014/793/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 7. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai

10

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai

12

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1221/2014 (2014. gada 10. novembris), ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un Regulu (ES) Nr. 1180/2013

16

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1222/2014 (2014. gada 8. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par metožu noteikšanu globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu identificēšanai un par globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu apakškategoriju definēšanu (
  1
  )

1

27

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1223/2014 (2014. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz procedūras ievešana pārstrādei vienkāršotu noslēgšanu (
  1
  )

1

37

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1224/2014 (2014. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

38

LĒMUMI

2014/794/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 7. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kura izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz 15 šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

40

2014/795/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 7. novembris), ar kuru pagarina piemērošanas termiņu Īstenošanas lēmumam 2011/335/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

44

2014/796/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 7. novembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

46

2014/797/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2014. gada 7. novembris), ar ko Igaunijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 168. panta un 168.a panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

48

2014/798/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 13. novembris), ar ko attiecībā uz Savienības iekšējai tirdzniecībai ar liellopiem un cūkām paredzēto veselības sertifikātu paraugu veidlapām un papildu veselības prasībām, kuras Savienības iekšējā tirdzniecībā ar mājas cūkām piemērojamas attiecībā uz Trichinella, groza Padomes Direktīvas 64/432/EEK F pielikumu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8336)

   (
  1
  )

Trichinella

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8336)

1

50

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2014/799/ES

*

AKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 4/2014 (2014. gada 23. oktobris) par pilnvarām, ko paredzēts piešķirt Uzņēmumu attīstības centra (UAC) valdei

61

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 626/2008/EK (2008. gada 30. jūnijs) par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām ( OV L 172, 2.7.2008. ) | 63 |
| | * | Labojums Komisijas 2013. gada 20. novembra Īstenošanas direktīvā 2013/57/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, nosakot attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu ( OV L 312, 21.11.2013. ) | 63 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 626/2008/EK (2008. gada 30. jūnijs) par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām ( OV L 172, 2.7.2008. )

( OV L 172, 2.7.2008. )

63

*

Labojums Komisijas 2013. gada 20. novembra Īstenošanas direktīvā 2013/57/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, nosakot attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu ( OV L 312, 21.11.2013. )

( OV L 312, 21.11.2013. )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2014/95/ES

(2014. gada 22. oktobris),

ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | 2011. gada 13. aprīlī pieņemtajā paziņojumā ar nosaukumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. “Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”” Komisija norādīja uz vajadzību panākt vienlīdz augstu visu nozaru uzņēmumu sniegtās sociālās un vides informācijas pārredzamības līmeni visās dalībvalstīs. Tas pilnībā atbilst iespējai dalībvalstīm attiecīgā gadījumā prasīt, lai uzņēmumu nefinanšu informācijas pārredzamība tiktu uzlabota vēl vairāk, jo šāda uzlabošana pēc savas būtības ir nepārtraukts darbs. |
| --- | --- |

(1)

2011. gada 13. aprīlī pieņemtajā paziņojumā ar nosaukumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. “Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”” Komisija norādīja uz vajadzību panākt vienlīdz augstu visu nozaru uzņēmumu sniegtās sociālās un vides informācijas pārredzamības līmeni visās dalībvalstīs. Tas pilnībā atbilst iespējai dalībvalstīm attiecīgā gadījumā prasīt, lai uzņēmumu nefinanšu informācijas pārredzamība tiktu uzlabota vēl vairāk, jo šāda uzlabošana pēc savas būtības ir nepārtraukts darbs.

| (2) | Nepieciešamība uzlabot uzņēmumu sociālās un vides informācijas atklāšanu, šajā jomā iesniedzot leģislatīva akta priekšlikumu, tika atkārtoti uzsvērta Komisijas 2011. gada 25. oktobrī pieņemtajā paziņojumā “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešamība uzlabot uzņēmumu sociālās un vides informācijas atklāšanu, šajā jomā iesniedzot leģislatīva akta priekšlikumu, tika atkārtoti uzsvērta Komisijas 2011. gada 25. oktobrī pieņemtajā paziņojumā “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”.

| (3) | Eiropas Parlaments attiecīgi 2013. gada 6. februāra rezolūcijā “Korporatīvā sociālā atbildība – atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme” un rezolūcijā “Korporatīvā sociālā atbildība – sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu” atzina, ka ir būtiski, lai uzņēmumi publiskotu informāciju par ilgtspējību, piemēram, sociālos un vides faktorus, jo tā būs iespējams apzināt ilgtspējības riskus un palielināt ieguldītāju un patērētāju uzticību. Nefinanšu informācijas sniegšana patiešām ir būtiska, lai pārvaldītu pārmaiņas, cenšoties panākt ilgtspējīgu pasaules ekonomiku, kurā ilgtermiņa ienesīgums apvienots ar sociālo taisnīgumu un vides aizsardzību. Ņemot to vērā, nefinanšu informācijas sniegšana palīdz noteikt, uzraudzīt un pārvaldīt uzņēmumu darbību un ietekmi uz sabiedrību. Līdz ar to Eiropas Parlaments aicināja Komisiju iesniegt leģislatīva akta priekšlikumu par uzņēmumu sniegtu nefinanšu informāciju, paredzot lielu rīcības brīvību nolūkā ņemt vērā korporatīvās sociālās atbildības (KSA) daudznacionālo dimensiju un uzņēmumu īstenoto KSA politikas virzienu dažādību, taču nodrošinot arī pietiekamu salīdzināmības pakāpi, lai varētu apmierināt ieguldītāju un citu ieinteresēto personu vajadzības un arī vajadzību patērētājiem sniegt viegli pieejamu informāciju par uzņēmumu ietekmi uz sabiedrību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments attiecīgi 2013. gada 6. februāra rezolūcijā “Korporatīvā sociālā atbildība – atbildīga un pārredzama uzņēmējdarbības prakse un noturīga izaugsme” un rezolūcijā “Korporatīvā sociālā atbildība – sabiedrības interešu veicināšana un ceļš uz ilgtspējīgu un iekļaujošu atlabšanu” atzina, ka ir būtiski, lai uzņēmumi publiskotu informāciju par ilgtspējību, piemēram, sociālos un vides faktorus, jo tā būs iespējams apzināt ilgtspējības riskus un palielināt ieguldītāju un patērētāju uzticību. Nefinanšu informācijas sniegšana patiešām ir būtiska, lai pārvaldītu pārmaiņas, cenšoties panākt ilgtspējīgu pasaules ekonomiku, kurā ilgtermiņa ienesīgums apvienots ar sociālo taisnīgumu un vides aizsardzību. Ņemot to vērā, nefinanšu informācijas sniegšana palīdz noteikt, uzraudzīt un pārvaldīt uzņēmumu darbību un ietekmi uz sabiedrību. Līdz ar to Eiropas Parlaments aicināja Komisiju iesniegt leģislatīva akta priekšlikumu par uzņēmumu sniegtu nefinanšu informāciju, paredzot lielu rīcības brīvību nolūkā ņemt vērā korporatīvās sociālās atbildības (KSA) daudznacionālo dimensiju un uzņēmumu īstenoto KSA politikas virzienu dažādību, taču nodrošinot arī pietiekamu salīdzināmības pakāpi, lai varētu apmierināt ieguldītāju un citu ieinteresēto personu vajadzības un arī vajadzību patērētājiem sniegt viegli pieejamu informāciju par uzņēmumu ietekmi uz sabiedrību.

| (4) | Valstu reglamentējošo noteikumu par noteiktu lielu uzņēmumu nefinanšu informācijas sniegšanu koordinācija ir svarīga no lielu uzņēmumu, ieinteresēto personu un citu pušu interešu viedokļa. Šajās jomās koordinācija ir vajadzīga, jo vairākums minēto uzņēmumu darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(4)

Valstu reglamentējošo noteikumu par noteiktu lielu uzņēmumu nefinanšu informācijas sniegšanu koordinācija ir svarīga no lielu uzņēmumu, ieinteresēto personu un citu pušu interešu viedokļa. Šajās jomās koordinācija ir vajadzīga, jo vairākums minēto uzņēmumu darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī.

| (5) | Ir arī jānosaka konkrētas minimālās juridiskās prasības attiecībā uz to, kāds informācijas daudzums uzņēmumiem visā Savienībā būtu jāsniedz sabiedrībai un iestādēm. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jānodrošina godīgs un vispusīgs priekšstats par to rīcībpolitikām, rezultātiem un riskiem. |
| --- | --- |

(5)

Ir arī jānosaka konkrētas minimālās juridiskās prasības attiecībā uz to, kāds informācijas daudzums uzņēmumiem visā Savienībā būtu jāsniedz sabiedrībai un iestādēm. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jānodrošina godīgs un vispusīgs priekšstats par to rīcībpolitikām, rezultātiem un riskiem.

| (6) | Lai uzlabotu Savienībā atklātās nefinanšu informācijas konsekvenci un salīdzināmību, noteiktiem lieliem uzņēmumiem būtu jāsagatavo nefinanšu paziņojums, kas ietver informāciju, kura attiecas vismaz uz vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem. Šādā paziņojumā būtu jāietver ar šiem jautājumiem saistīto rīcībpolitiku, rezultātu un risku apraksts, un tas būtu jāiekļauj attiecīgā uzņēmuma vadības ziņojumā. Nefinanšu paziņojumā vajadzētu būt arī informācijai par uzņēmumu īstenotiem pienācīgas rūpības procesiem, jo īpaši vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, par to piegāžu un apakšuzņēmumu ķēdēm, lai konstatētu, novērstu un mazinātu pastāvošas un iespējamas negatīvas sekas. Dalībvalstīm būtu jāvar atbrīvot uzņēmumus, uz kuriem attiecas šī direktīva, no pienākuma sagatavot nefinanšu informācijas paziņojumu, ja tiek sniegts atsevišķs ziņojums par to pašu finanšu gadu ar to pašu saturu. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzlabotu Savienībā atklātās nefinanšu informācijas konsekvenci un salīdzināmību, noteiktiem lieliem uzņēmumiem būtu jāsagatavo nefinanšu paziņojums, kas ietver informāciju, kura attiecas vismaz uz vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem. Šādā paziņojumā būtu jāietver ar šiem jautājumiem saistīto rīcībpolitiku, rezultātu un risku apraksts, un tas būtu jāiekļauj attiecīgā uzņēmuma vadības ziņojumā. Nefinanšu paziņojumā vajadzētu būt arī informācijai par uzņēmumu īstenotiem pienācīgas rūpības procesiem, jo īpaši vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, par to piegāžu un apakšuzņēmumu ķēdēm, lai konstatētu, novērstu un mazinātu pastāvošas un iespējamas negatīvas sekas. Dalībvalstīm būtu jāvar atbrīvot uzņēmumus, uz kuriem attiecas šī direktīva, no pienākuma sagatavot nefinanšu informācijas paziņojumu, ja tiek sniegts atsevišķs ziņojums par to pašu finanšu gadu ar to pašu saturu.

| (7) | Ja uzņēmumiem ir jāsagatavo nefinanšu paziņojums, minētajā paziņojumā attiecībā uz vides jautājumiem būtu jāsniedz sīkākas ziņas par uzņēmuma darbības pašreizējo un paredzamo ietekmi uz vidi un attiecīgos gadījumos – uz veselību un drošību, atjaunojamo un/vai neatjaunojamo energoresursu izmantošanu, siltumnīcefekta gāzes emisiju, ūdens patēriņu un gaisa piesārņojumu. Attiecībā uz sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem paziņojumā iekļautā informācija var būt par dzimumu vienlīdzības nodrošināšanas pasākumiem, Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvenciju īstenošanu, darba apstākļiem, sociālo dialogu, darba ņēmēju tiesību tikt informētiem un uzklausītiem ievērošanu, arodbiedrību tiesību ievērošanu, veselību un drošību darbavietā un dialogu ar vietējām kopienām un/vai par pasākumiem, kas veikti, lai šīs kopienas aizsargātu un attīstītu. Par cilvēktiesībām, korupcijas un kukuļošanas apkarošanu nefinanšu paziņojumā varētu iekļaut informāciju par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu un/vai instrumentiem, kas izveidoti korupcijas un kukuļošanas apkarošanai. |
| --- | --- |

(7)

Ja uzņēmumiem ir jāsagatavo nefinanšu paziņojums, minētajā paziņojumā attiecībā uz vides jautājumiem būtu jāsniedz sīkākas ziņas par uzņēmuma darbības pašreizējo un paredzamo ietekmi uz vidi un attiecīgos gadījumos – uz veselību un drošību, atjaunojamo un/vai neatjaunojamo energoresursu izmantošanu, siltumnīcefekta gāzes emisiju, ūdens patēriņu un gaisa piesārņojumu. Attiecībā uz sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem paziņojumā iekļautā informācija var būt par dzimumu vienlīdzības nodrošināšanas pasākumiem, Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvenciju īstenošanu, darba apstākļiem, sociālo dialogu, darba ņēmēju tiesību tikt informētiem un uzklausītiem ievērošanu, arodbiedrību tiesību ievērošanu, veselību un drošību darbavietā un dialogu ar vietējām kopienām un/vai par pasākumiem, kas veikti, lai šīs kopienas aizsargātu un attīstītu. Par cilvēktiesībām, korupcijas un kukuļošanas apkarošanu nefinanšu paziņojumā varētu iekļaut informāciju par cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu un/vai instrumentiem, kas izveidoti korupcijas un kukuļošanas apkarošanai.

| (8) | Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jāsniedz atbilstīga informācija par jautājumiem, attiecībā uz kuriem pastāv vislielākā nopietnas ietekmes galveno risku īstenošanās varbūtība, kā arī informācija par riskiem, kas jau ir īstenojušies. Šādu seku smagums būtu jāvērtē pēc to pakāpes un nopietnības. Nelabvēlīgas sekas radoša riska faktors var būt uzņēmuma paša darbība, vai tā pamatā var būt uzņēmuma darījumi un vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, – arī produkti, pakalpojumi un darījumdarbības attiecības, tostarp ar piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēm un citiem darījumdarbības partneriem. Tam nebūtu jārada nepienācīgs papildu administratīvais slogs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jāsniedz atbilstīga informācija par jautājumiem, attiecībā uz kuriem pastāv vislielākā nopietnas ietekmes galveno risku īstenošanās varbūtība, kā arī informācija par riskiem, kas jau ir īstenojušies. Šādu seku smagums būtu jāvērtē pēc to pakāpes un nopietnības. Nelabvēlīgas sekas radoša riska faktors var būt uzņēmuma paša darbība, vai tā pamatā var būt uzņēmuma darījumi un vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, – arī produkti, pakalpojumi un darījumdarbības attiecības, tostarp ar piegādes un apakšuzņēmēju ķēdēm un citiem darījumdarbības partneriem. Tam nebūtu jārada nepienācīgs papildu administratīvais slogs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| (9) | Sniedzot šo informāciju, uzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, var izmantot valsts regulējumu, Savienības regulējumu, piemēram, vides vadības un audita sistēmu (EMAS), vai starptautisko regulējumu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Globālo līgumu, Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO standartu 26000, Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, Globālo ziņošanas iniciatīvu vai citu atzītu starptautisku regulējumu. |
| --- | --- |

(9)

Sniedzot šo informāciju, uzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, var izmantot valsts regulējumu, Savienības regulējumu, piemēram, vides vadības un audita sistēmu (EMAS), vai starptautisko regulējumu, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Globālo līgumu, Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas ISO standartu 26000, Starptautiskās Darba organizācijas trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, Globālo ziņošanas iniciatīvu vai citu atzītu starptautisku regulējumu.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstoši un efektīvi līdzekļi, lai garantētu to, ka uzņēmumi atklāj nefinanšu informāciju, ievērojot šo direktīvu. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāpanāk, lai tiktu izveidotas efektīvas valsts procedūras, ar kurām garantē šajā direktīvā paredzēto pienākumu īstenošanu, un lai šīs procedūras varētu izmantot visas personas un juridiskās vienības, kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir leģitīma interese, ka tiek nodrošināta šīs direktīvas noteikumu ievērošana. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstoši un efektīvi līdzekļi, lai garantētu to, ka uzņēmumi atklāj nefinanšu informāciju, ievērojot šo direktīvu. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāpanāk, lai tiktu izveidotas efektīvas valsts procedūras, ar kurām garantē šajā direktīvā paredzēto pienākumu īstenošanu, un lai šīs procedūras varētu izmantot visas personas un juridiskās vienības, kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir leģitīma interese, ka tiek nodrošināta šīs direktīvas noteikumu ievērošana.

| (11) | ANO Rio+20 konferences nobeiguma dokumenta “Nākotne, kādu vēlamies” 47. punktā ir atzīta korporatīvās ilgtspējas ziņojumu sniegšanas nozīme, un uzņēmumi tiek mudināti attiecīgos gadījumos apsvērt ilgtspējas informācijas iekļaušanu ziņojumu sniegšanas ciklā. Deklarācijā arī nozare, ieinteresētās valdības un attiecīgās ieinteresētās personas tiek mudinātas ar ANO sistēmas atbalstu attiecīgos gadījumos izstrādāt paraugprakses modeļus un atvieglot finansiālās un nefinanšu informācijas integrēšanas darbības, ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar jau spēkā esošajiem regulējumiem. |
| --- | --- |

(11)

ANO Rio+20 konferences nobeiguma dokumenta “Nākotne, kādu vēlamies” 47. punktā ir atzīta korporatīvās ilgtspējas ziņojumu sniegšanas nozīme, un uzņēmumi tiek mudināti attiecīgos gadījumos apsvērt ilgtspējas informācijas iekļaušanu ziņojumu sniegšanas ciklā. Deklarācijā arī nozare, ieinteresētās valdības un attiecīgās ieinteresētās personas tiek mudinātas ar ANO sistēmas atbalstu attiecīgos gadījumos izstrādāt paraugprakses modeļus un atvieglot finansiālās un nefinanšu informācijas integrēšanas darbības, ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar jau spēkā esošajiem regulējumiem.

| (12) | Ieguldītāju piekļuve nefinanšu informācijai ir solis tuvāk mērķim līdz 2020. gadam ieviest tirgus un rīcībpolitikas stimulus, kas atlīdzina darījumdarbības ieguldījumus efektivitātē, kā noteikts Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā. |
| --- | --- |

(12)

Ieguldītāju piekļuve nefinanšu informācijai ir solis tuvāk mērķim līdz 2020. gadam ieviest tirgus un rīcībpolitikas stimulus, kas atlīdzina darījumdarbības ieguldījumus efektivitātē, kā noteikts Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā.

| (13) | Eiropadome 2011. gada 24. un 25. marta secinājumos aicināja samazināt vispārējo regulatīvo slogu, it sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem MVU), gan Eiropas, gan valstu līmenī un ierosināja produktivitātes palielināšanas pasākumus, bet stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei “Eiropa 2020” mērķis ir uzlabot darījumdarbības vidi MVU un veicināt to internacionalizāciju. Tāpēc saskaņā ar principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” jaunās informācijas atklāšanas prasības būtu jāpiemēro tikai noteiktiem lieliem uzņēmumiem un grupām. |
| --- | --- |

(13)

Eiropadome 2011. gada 24. un 25. marta secinājumos aicināja samazināt vispārējo regulatīvo slogu, it sevišķi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem MVU), gan Eiropas, gan valstu līmenī un ierosināja produktivitātes palielināšanas pasākumus, bet stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei “Eiropa 2020” mērķis ir uzlabot darījumdarbības vidi MVU un veicināt to internacionalizāciju. Tāpēc saskaņā ar principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” jaunās informācijas atklāšanas prasības būtu jāpiemēro tikai noteiktiem lieliem uzņēmumiem un grupām.

| (14) | Minēto nefinanšu informācijas atklāšanas prasību darbības joma būtu jānosaka, atsaucoties uz darbinieku vidējo skaitu, bilances kopsummu un neto apgrozījumu. MVU būtu jāatbrīvo no papildu prasībām, un pienākums iekļaut nefinanšu paziņojumu būtu jāpiemēro tikai tiem lielajiem uzņēmumiem, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, un tām sabiedriskas nozīmes struktūrām, kas ir tādu lielu grupu mātesuzņēmumi, kuru vidējais darbinieku skaits grupas gadījumā konsolidēti pārsniedz 500. Tam nebūtu jāliedz dalībvalstīm prasīt nefinanšu informācijas atklāšanu uzņēmumiem un grupām, kas nav uzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva. |
| --- | --- |

(14)

Minēto nefinanšu informācijas atklāšanas prasību darbības joma būtu jānosaka, atsaucoties uz darbinieku vidējo skaitu, bilances kopsummu un neto apgrozījumu. MVU būtu jāatbrīvo no papildu prasībām, un pienākums iekļaut nefinanšu paziņojumu būtu jāpiemēro tikai tiem lielajiem uzņēmumiem, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, un tām sabiedriskas nozīmes struktūrām, kas ir tādu lielu grupu mātesuzņēmumi, kuru vidējais darbinieku skaits grupas gadījumā konsolidēti pārsniedz 500. Tam nebūtu jāliedz dalībvalstīm prasīt nefinanšu informācijas atklāšanu uzņēmumiem un grupām, kas nav uzņēmumi, uz kuriem attiecas šī direktīva.

| (15) | Daudzi uzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (3), ir grupu sastāvā. Konsolidētie vadības ziņojumi būtu jāsagatavo tā, lai informāciju par šādām grupām varētu paziņot to locekļiem un trešām personām. Tādēļ būtu jākoordinē valstu tiesību akti, kas reglamentē konsolidētos vadības ziņojumus, lai sasniegtu uzņēmumiem Savienībā publiskojamās informācijas salīdzināmības un konsekvences mērķus. |
| --- | --- |

(15)

Daudzi uzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (3), ir grupu sastāvā. Konsolidētie vadības ziņojumi būtu jāsagatavo tā, lai informāciju par šādām grupām varētu paziņot to locekļiem un trešām personām. Tādēļ būtu jākoordinē valstu tiesību akti, kas reglamentē konsolidētos vadības ziņojumus, lai sasniegtu uzņēmumiem Savienībā publiskojamās informācijas salīdzināmības un konsekvences mērķus.

| (16) | Obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem būtu tikai jāpārbauda, vai ir sniegts nefinanšu paziņojums vai atsevišķais ziņojums. Papildus tam dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai nefinanšu paziņojumā vai atsevišķajā ziņojumā sniegto informāciju pārbaudītu neatkarīgs nodrošinājuma pakalpojumu sniedzējs. |
| --- | --- |

(16)

Obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem būtu tikai jāpārbauda, vai ir sniegts nefinanšu paziņojums vai atsevišķais ziņojums. Papildus tam dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai nefinanšu paziņojumā vai atsevišķajā ziņojumā sniegto informāciju pārbaudītu neatkarīgs nodrošinājuma pakalpojumu sniedzējs.

| (17) | Lai uzņēmumiem atvieglotu nefinanšu informācijas sniegšanu, Komisijai būtu jāsagatavo nesaistošas pamatnostādnes, tostarp vispārēji un nozari raksturojoši nefinanšu rezultātu pamatrādītāji. Komisijai būtu jāņem vērā patlaban īstenotā paraugprakse, starptautiskie procesi un saistītu Savienības iniciatīvu rezultāti. Komisijai būtu jāveic atbilstošas konsultācijas, tostarp ar attiecīgām ieinteresētajām personām. Attiecībā uz vides jautājumiem Komisijai būtu jāņem vērā vismaz zemes izmantojums, ūdens patēriņš, siltumnīcefekta gāzu emisijas un materiālu izlietojums. |
| --- | --- |

(17)

Lai uzņēmumiem atvieglotu nefinanšu informācijas sniegšanu, Komisijai būtu jāsagatavo nesaistošas pamatnostādnes, tostarp vispārēji un nozari raksturojoši nefinanšu rezultātu pamatrādītāji. Komisijai būtu jāņem vērā patlaban īstenotā paraugprakse, starptautiskie procesi un saistītu Savienības iniciatīvu rezultāti. Komisijai būtu jāveic atbilstošas konsultācijas, tostarp ar attiecīgām ieinteresētajām personām. Attiecībā uz vides jautājumiem Komisijai būtu jāņem vērā vismaz zemes izmantojums, ūdens patēriņš, siltumnīcefekta gāzu emisijas un materiālu izlietojums.

| (18) | Uzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļu kompetenču un viedokļu daudzveidība sekmē labu izpratni par attiecīgā uzņēmuma darījumdarbības organizēšanu un darījumiem. Tā ļauj minēto struktūru locekļiem konstruktīvi apstrīdēt vadības lēmumus un būt atvērtākiem pret novatoriskām idejām, tādējādi risinot jautājumu par locekļu viedokļu līdzināšanos, kas pazīstams arī kā “grupas domāšanas” fenomens. Tādējādi tā veicina vadības efektīvu uzraudzību un uzņēmumu sekmīgu pārvaldību. Tādēļ būtu svarīgi uzlabot pārredzamību attiecībā uz īstenoto daudzveidības rīcībpolitiku. Tas tirgū nodrošinātu informāciju par korporatīvās pārvaldības praksi, tādējādi piemērojot tiešu spiedienu uz uzņēmumiem nodrošināt lielāku daudzveidību valdēs. |
| --- | --- |

(18)

Uzņēmumu administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļu kompetenču un viedokļu daudzveidība sekmē labu izpratni par attiecīgā uzņēmuma darījumdarbības organizēšanu un darījumiem. Tā ļauj minēto struktūru locekļiem konstruktīvi apstrīdēt vadības lēmumus un būt atvērtākiem pret novatoriskām idejām, tādējādi risinot jautājumu par locekļu viedokļu līdzināšanos, kas pazīstams arī kā “grupas domāšanas” fenomens. Tādējādi tā veicina vadības efektīvu uzraudzību un uzņēmumu sekmīgu pārvaldību. Tādēļ būtu svarīgi uzlabot pārredzamību attiecībā uz īstenoto daudzveidības rīcībpolitiku. Tas tirgū nodrošinātu informāciju par korporatīvās pārvaldības praksi, tādējādi piemērojot tiešu spiedienu uz uzņēmumiem nodrošināt lielāku daudzveidību valdēs.

| (19) | Pienākums atklāt daudzveidības rīcībpolitikas attiecībā uz administratīvajām, vadības un uzraudzības struktūrām saistībā ar tādiem aspektiem kā, piemēram, vecums, dzimums vai izglītība un profesionālā pieredze, būtu jāpiemēro tikai noteiktiem lieliem uzņēmumiem. Daudzveidības rīcībpolitikas atklāšanai vajadzētu būt daļai no paziņojuma par korporatīvo pārvaldību, kā noteikts Direktīvas 2013/34/ES 20. pantā. Ja netiek piemērota nekāda daudzveidības rīcībpolitika, nevajadzētu būt arī nekādam pienākumam tādu ieviest, bet paziņojumā par korporatīvo pārvaldību būtu saprotami jāpaskaidro, kādēļ šādas rīcībpolitikas nav. |
| --- | --- |

(19)

Pienākums atklāt daudzveidības rīcībpolitikas attiecībā uz administratīvajām, vadības un uzraudzības struktūrām saistībā ar tādiem aspektiem kā, piemēram, vecums, dzimums vai izglītība un profesionālā pieredze, būtu jāpiemēro tikai noteiktiem lieliem uzņēmumiem. Daudzveidības rīcībpolitikas atklāšanai vajadzētu būt daļai no paziņojuma par korporatīvo pārvaldību, kā noteikts Direktīvas 2013/34/ES 20. pantā. Ja netiek piemērota nekāda daudzveidības rīcībpolitika, nevajadzētu būt arī nekādam pienākumam tādu ieviest, bet paziņojumā par korporatīvo pārvaldību būtu saprotami jāpaskaidro, kādēļ šādas rīcībpolitikas nav.

| (20) | Ir konstatētas Savienības līmeņa iniciatīvas, tostarp atsevišķām valstīm veltīti ziņojumi par vairākām nozarēm, un Eiropadomes atsaukšanās tās 2013. gada 22. maija un 19. un 20. decembra secinājumos uz ziņojumiem par atsevišķām valstīm, kurus izstrādājuši lieli uzņēmumi un grupas, un līdzīgas normas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4), kā arī starptautiski centieni uzlabot finanšu ziņojumu pārredzamību. ESAO G8 un G20 darbības ietvaros ir lūgta izstrādāt standarta ziņošanas paraugu, kurš daudznacionāliem uzņēmumiem būtu jāizmanto, ziņojot nodokļu iestādēm dažādās vietās pasaulē, kur tie gūst peļņu un maksā nodokļus. Šādi procesi papildina šajā direktīvā iekļautos priekšlikumus kā pasākumi, kas atbilst to attiecīgajam mērķim. |
| --- | --- |

(20)

Ir konstatētas Savienības līmeņa iniciatīvas, tostarp atsevišķām valstīm veltīti ziņojumi par vairākām nozarēm, un Eiropadomes atsaukšanās tās 2013. gada 22. maija un 19. un 20. decembra secinājumos uz ziņojumiem par atsevišķām valstīm, kurus izstrādājuši lieli uzņēmumi un grupas, un līdzīgas normas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4), kā arī starptautiski centieni uzlabot finanšu ziņojumu pārredzamību. ESAO G8 un G20 darbības ietvaros ir lūgta izstrādāt standarta ziņošanas paraugu, kurš daudznacionāliem uzņēmumiem būtu jāizmanto, ziņojot nodokļu iestādēm dažādās vietās pasaulē, kur tie gūst peļņu un maksā nodokļus. Šādi procesi papildina šajā direktīvā iekļautos priekšlikumus kā pasākumi, kas atbilst to attiecīgajam mērķim.

| (21) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, palielināt noteiktu lielu Savienības uzņēmumu un grupu atklātās informācijas būtiskumu, konsekvenci un salīdzināmību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet gan tās iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, palielināt noteiktu lielu Savienības uzņēmumu un grupu atklātās informācijas būtiskumu, konsekvenci un salīdzināmību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet gan tās iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (22) | Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, jo īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp brīvība veikt darījumdarbību, privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzība. Šī direktīva jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(22)

Šajā direktīvā ir ievērotas pamattiesības un principi, jo īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp brīvība veikt darījumdarbību, privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzība. Šī direktīva jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (23) | Tādēļ Direktīva 2013/34/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ Direktīva 2013/34/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2013/34/ES

Direktīvu 2013/34/ES groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu pantu:
  “19.a pants
  Nefinanšu informācija
  1.   Lieli uzņēmumi, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, kuru bilances datumos darbinieku vidējais skaits finanšu gadā ir lielāks par 500, vadības ziņojumā ietver nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija vismaz par vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem, tostarp:






  a) | uzņēmuma darījumdarbības modeļa īsu aprakstu; |
| --- | --- | --- |

1)

iekļauj šādu pantu:

“19.a pants

Nefinanšu informācija

1.   Lieli uzņēmumi, kas ir sabiedriskas nozīmes struktūras, kuru bilances datumos darbinieku vidējais skaits finanšu gadā ir lielāks par 500, vadības ziņojumā ietver nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgā uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija vismaz par vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem, tostarp:

a)

uzņēmuma darījumdarbības modeļa īsu aprakstu;

| b) | aprakstu par uzņēmuma rīcībpolitikām, ko tas īsteno attiecībā uz minētajiem jautājumiem, tostarp veikto pienācīgas rūpības procesu aprakstu; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par uzņēmuma rīcībpolitikām, ko tas īsteno attiecībā uz minētajiem jautājumiem, tostarp veikto pienācīgas rūpības procesu aprakstu;

| c) | minēto rīcībpolitiku rezultātu; |
| --- | --- |

c)

minēto rīcībpolitiku rezultātu;

| d) | galvenos ar minētajiem jautājumiem saistītos riskus, kuri ir raksturīgi uzņēmuma darījumiem, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, darījumdarbības attiecībām, produktiem vai pakalpojumiem, kas var radīt negatīvas sekas šajās jomās, un to, kā uzņēmums šos riskus pārvalda; |
| --- | --- |

d)

galvenos ar minētajiem jautājumiem saistītos riskus, kuri ir raksturīgi uzņēmuma darījumiem, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, darījumdarbības attiecībām, produktiem vai pakalpojumiem, kas var radīt negatīvas sekas šajās jomās, un to, kā uzņēmums šos riskus pārvalda;

| e) | nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz konkrēto darījumdarbību. |
| --- | --- |

e)

nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz konkrēto darījumdarbību.

Ja uzņēmums neīsteno rīcībpolitiku attiecībā uz vienu vai vairākiem no minētajiem jautājumiem, tas nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un argumentētu skaidrojumu, kādēļ tas to nedara.

Arī pirmajā daļā minētajā nefinanšu paziņojumā attiecīgā gadījumā iekļauj atsauces uz gada finanšu pārskatos norādītajām summām un papildu skaidrojumus par tām.

Dalībvalstis var ļaut izņēmuma gadījumos nesniegt informāciju par tuvākā laikā gaidāmiem notikumiem vai jautājumiem, par kuriem joprojām turpinās sarunas, ja administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļi, kas rīkojas atbilstoši tiem valsts tiesību aktos paredzētajai kompetencei, pienācīgi pamatotā atzinumā, par kuru tiem ir kolektīva atbildība, uzskata, ka šādas informācijas sniegšana nopietni kaitētu uzņēmuma komerciālajam stāvoklim, un ja šāda informācijas nesniegšana nekavē godīga un vispusīga priekšstata iegūšanu par uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi.

Prasot atklāt pirmajā daļā minēto informāciju, dalībvalstis nosaka, ka uzņēmums var izmantot valsts, Savienības vai starptautisku regulējumu, un, ja uzņēmums to dara, tas precizē, kuru regulējumu tas ir izmantojis.

2.   Uzņēmums, kas izpilda 1. punktā minēto pienākumu, ir uzskatāms par tādu, kas ir izpildījis 19. panta 1. punkta trešajā daļā noteikto ar nefinanšu informācijas analīzi saistīto pienākumu.

3.   Uzņēmumu, kas ir meitasuzņēmums, atbrīvo no 1. punktā paredzētā pienākuma, ja minētais uzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir iekļauti cita uzņēmuma konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķā ziņojumā, kas ir sagatavoti saskaņā ar 29. pantu un šo pantu.

4.   Ja uzņēmums sagatavo atsevišķu ziņojumu, kas attiecas uz to pašu finanšu gadu, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir vai nav izmantojis valsts, Savienības vai starptautisko regulējumu, un ietver nefinanšu paziņojumam prasīto informāciju, kura paredzēta 1. punktā, dalībvalstis var šo uzņēmumu atbrīvot no pienākuma sagatavot nefinanšu paziņojumu, kā noteikts 1. punktā, ja šis atsevišķais ziņojums ir:

| a) | publicēts kopā ar vadības ziņojumu saskaņā ar 30. pantu; vai |
| --- | --- |

a)

publicēts kopā ar vadības ziņojumu saskaņā ar 30. pantu; vai

| b) | publiski pieejams saprātīgā termiņā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem pēc bilances datuma, uzņēmuma tīmekļa vietnē, uz kuru ir sniegta atsauce vadības ziņojumā. |
| --- | --- |

b)

publiski pieejams saprātīgā termiņā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem pēc bilances datuma, uzņēmuma tīmekļa vietnē, uz kuru ir sniegta atsauce vadības ziņojumā.

Uzņēmumiem, kas sagatavo atsevišķu ziņojumu, kā minēts šā punkta pirmajā daļā, mutatis mutandis piemēro šā panta 2. punktu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, lai obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums pārbaudītu, vai ir sniegts 1. punktā minētais nefinanšu paziņojums vai 4. punktā minētais atsevišķais paziņojums.

6.   Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt, lai informāciju, kas sniegta 1. punktā minētajā nefinanšu paziņojumā vai 4. punktā minētajā atsevišķajā ziņojumā, pārbaudītu neatkarīgs nodrošinājuma pakalpojumu sniedzējs.”

| 2) | direktīvas 20. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “g) | apraksts par īstenoto daudzveidības rīcībpolitiku attiecībā uz uzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru saistībā ar tādiem aspektiem kā, piemēram, vecums, dzimums vai izglītība un profesionālā pieredze, par šīs daudzveidības rīcībpolitikas mērķiem, to, kā to īsteno, un rezultātiem pārskata periodā. Ja šāda rīcībpolitika netiek īstenota, paziņojumā sniedz paskaidrojumu par šādas rīcībpolitikas neesamību.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 20. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“g)

apraksts par īstenoto daudzveidības rīcībpolitiku attiecībā uz uzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru saistībā ar tādiem aspektiem kā, piemēram, vecums, dzimums vai izglītība un profesionālā pieredze, par šīs daudzveidības rīcībpolitikas mērķiem, to, kā to īsteno, un rezultātiem pārskata periodā. Ja šāda rīcībpolitika netiek īstenota, paziņojumā sniedz paskaidrojumu par šādas rīcībpolitikas neesamību.”

;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums sniedz atzinumu saskaņā ar 34. panta 1. punkta otro daļu par informāciju, kas sagatavota saskaņā ar šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu, un pārbauda, vai ir sniegta šā panta 1. punkta a), b), e), f) un g) apakšpunktā minētā informācija.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums sniedz atzinumu saskaņā ar 34. panta 1. punkta otro daļu par informāciju, kas sagatavota saskaņā ar šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu, un pārbauda, vai ir sniegta šā panta 1. punkta a), b), e), f) un g) apakšpunktā minētā informācija.”

| c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Dalībvalstis var atbrīvot no šā panta 1. punkta a), b), e), f) un g) apakšpunkta piemērošanas 1. punktā minētos uzņēmumus, kuri emitējuši vienīgi vērtspapīrus, kas nav akcijas, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta nozīmē, ja vien šādi uzņēmumi nav emitējuši akcijas, kuras tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta nozīmē.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Dalībvalstis var atbrīvot no šā panta 1. punkta a), b), e), f) un g) apakšpunkta piemērošanas 1. punktā minētos uzņēmumus, kuri emitējuši vienīgi vērtspapīrus, kas nav akcijas, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta nozīmē, ja vien šādi uzņēmumi nav emitējuši akcijas, kuras tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunkta nozīmē.”

| d) | pievieno šādu punktu:
  “5.   Neatkarīgi no 40. panta 1. punkta g) apakšpunktu nepiemēro MVU.”; |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu punktu:

“5.   Neatkarīgi no 40. panta 1. punkta g) apakšpunktu nepiemēro MVU.”

| 3) | direktīvā iekļauj šādu pantu:
  “29.a pants
  Konsolidētais nefinanšu paziņojums
  1.   Sabiedriskas nozīmes struktūras, kas ir tādu lielu grupu mātesuzņēmumi, kuru darbinieku vidējais skaits bilances datumos finanšu gadā konsolidēti ir lielāks par 500, vadības ziņojumā ietver konsolidētu nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgās grupas attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija, kas attiecas vismaz uz vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem, tostarp:






  a) | grupas darījumdarbības modeļa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“29.a pants

Konsolidētais nefinanšu paziņojums

1.   Sabiedriskas nozīmes struktūras, kas ir tādu lielu grupu mātesuzņēmumi, kuru darbinieku vidējais skaits bilances datumos finanšu gadā konsolidēti ir lielāks par 500, vadības ziņojumā ietver konsolidētu nefinanšu paziņojumu, kurā, ciktāl tas vajadzīgs, lai gūtu priekšstatu par attiecīgās grupas attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, ir sniegta informācija, kas attiecas vismaz uz vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu un pretkorupcijas un kukuļošanas aspektiem, tostarp:

a)

grupas darījumdarbības modeļa aprakstu;

| b) | aprakstu par grupas rīcībpolitiku, ko tā īsteno attiecībā uz šiem jautājumiem, tostarp veikto pienācīgas rūpības procesu aprakstu; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par grupas rīcībpolitiku, ko tā īsteno attiecībā uz šiem jautājumiem, tostarp veikto pienācīgas rūpības procesu aprakstu;

| c) | minēto rīcībpolitikas virzienu īstenošanas rezultātu; |
| --- | --- |

c)

minēto rīcībpolitikas virzienu īstenošanas rezultātu;

| d) | galvenos ar minētajiem jautājumiem saistītos riskus, kuri ir raksturīgi grupas darījumiem, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, darījumdarbības attiecībām, produktiem vai pakalpojumiem, kas var radīt negatīvas sekas šajās jomās, un to, kā grupa šos riskus pārvalda; |
| --- | --- |

d)

galvenos ar minētajiem jautājumiem saistītos riskus, kuri ir raksturīgi grupas darījumiem, tostarp vajadzības gadījumā, ja tas ir samērīgi, darījumdarbības attiecībām, produktiem vai pakalpojumiem, kas var radīt negatīvas sekas šajās jomās, un to, kā grupa šos riskus pārvalda;

| e) | nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz konkrēto darījumdarbību. |
| --- | --- |

e)

nefinanšu rezultātu pamatrādītājus, kas attiecas uz konkrēto darījumdarbību.

Ja grupa neīsteno rīcībpolitiku attiecībā uz vienu vai vairākiem no šiem jautājumiem, tās konsolidētajā nefinanšu paziņojumā sniedz skaidru un argumentētu skaidrojumu, kādēļ tās to nedara.

Izstrādājot pirmajā daļā minēto konsolidēto nefinanšu paziņojumu, attiecīgā gadījumā tajā iekļauj arī atsauces uz konsolidētajos finanšu pārskatos iegrāmatotajām summām un papildu skaidrojumus par tām.

Dalībvalstis var ļaut izņēmuma gadījumos nesniegt informāciju par tuvākā laikā gaidāmiem notikumiem vai jautājumiem, par kuriem joprojām notiek sarunas, ja administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļi, kas rīkojas atbilstoši tiem valsts tiesībās paredzētajām tiesībām, pienācīgi pamatotā atzinumā, par kuru tiem ir kolektīva atbildība, uzskata, ka šādas informācijas sniegšana nopietni kaitētu grupas komerciālajam stāvoklim, un ja šāda informācijas nesniegšana nekavē godīga un vispusīga priekšstata iegūšanu par grupas attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi.

Prasot atklāt pirmajā daļā minēto informāciju, dalībvalstis nosaka, ka mātesuzņēmums var izmantot valsts, Savienības vai starptautisku regulējumu, un, ja mātesuzņēmums to dara, tas precizē, kuru regulējumu tas ir izmantojis.

2.   Mātesuzņēmums, kas izpilda 1. punktā minēto pienākumu, ir uzskatāms par tādu, kas ir izpildījis 19. panta 1. punkta trešajā daļā un 29. pantā noteikto ar nefinanšu informācijas analīzi saistīto pienākumu.

3.   Mātesuzņēmumu, kas ir arī meitasuzņēmums, atbrīvo no 1. punktā paredzētā pienākuma, ja minētais atbrīvotais mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir iekļauti cita uzņēmuma konsolidētajā vadības ziņojumā vai atsevišķā ziņojumā, kas ir sagatavoti saskaņā ar 29. pantu un šo pantu.

4.   Ja mātesuzņēmums sagatavo atsevišķu ziņojumu, kas attiecas uz to pašu finanšu gadu un visu grupu, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir vai nav izmantojis valsts, Savienības vai starptautisku regulējumu, un ietver konsolidētajam nefinanšu paziņojumam prasīto informāciju, kura paredzēta 1. punktā, dalībvalsts var šo mātesuzņēmumu atbrīvot no pienākuma sagatavot konsolidēto nefinanšu paziņojumu, kā noteikts 1. punktā, ja šis atsevišķais ziņojums ir:

| a) | publicēts kopā ar konsolidēto vadības ziņojumu saskaņā ar 30. pantu; vai |
| --- | --- |

a)

publicēts kopā ar konsolidēto vadības ziņojumu saskaņā ar 30. pantu; vai

| b) | publiski pieejams saprātīgā termiņā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem pēc bilances datuma, mātesuzņēmuma tīmekļa vietnē, uz kuru ir sniegta atsauce vadības ziņojumā. |
| --- | --- |

b)

publiski pieejams saprātīgā termiņā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem pēc bilances datuma, mātesuzņēmuma tīmekļa vietnē, uz kuru ir sniegta atsauce vadības ziņojumā.

Uzņēmumiem, kas sagatavo atsevišķu ziņojumu, kā minēts šā punkta pirmajā daļā, mutatis mutandis piemēro šā panta 2. punktu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, lai obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums pārbaudītu, vai ir sniegts 1. punktā minētais konsolidētais nefinanšu paziņojums vai 4. punktā minētais atsevišķais paziņojums.

6.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai informāciju, kas sniegta 1. punktā minētajā konsolidētajā nefinanšu paziņojumā vai 4. punktā minētajā atsevišķajā ziņojumā, pārbaudītu neatkarīgs nodrošinājuma pakalpojumu sniedzējs.”

| 4) | direktīvas 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina, lai uzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, darbojoties atbilstīgi pilnvarām, kas tiem piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, būtu kolektīvs pienākums nodrošināt, ka:






  a) | gada finanšu pārskatus, vadības ziņojumu, paziņojumu par korporatīvo pārvaldību, ja tos sniedz atsevišķi, kā arī 19.a panta 4. punktā minēto ziņojumu; un |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 33. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, lai uzņēmuma administratīvo, vadības un uzraudzības struktūru locekļiem, darbojoties atbilstīgi pilnvarām, kas tiem piešķirtas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, būtu kolektīvs pienākums nodrošināt, ka:

a)

gada finanšu pārskatus, vadības ziņojumu, paziņojumu par korporatīvo pārvaldību, ja tos sniedz atsevišķi, kā arī 19.a panta 4. punktā minēto ziņojumu; un

| b) | konsolidētos finanšu pārskatus, konsolidēto vadības ziņojumu un konsolidēto paziņojumu par korporatīvo pārvaldību, ja tos sniedz atsevišķi, kā arī 29.a panta 4. punktā minēto ziņojumu |
| --- | --- |

b)

konsolidētos finanšu pārskatus, konsolidēto vadības ziņojumu un konsolidēto paziņojumu par korporatīvo pārvaldību, ja tos sniedz atsevišķi, kā arī 29.a panta 4. punktā minēto ziņojumu

sagatavo un publicē saskaņā ar šīs direktīvas prasībām un attiecīgā gadījumā saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.”

| 5) | direktīvas 34. pantam pievieno šādu punktu:
  “3.   Šo pantu nepiemēro 19.a panta 1. punktā minētajam nefinanšu paziņojumam un 29.a panta 1. punktā minētajam konsolidētajam nefinanšu paziņojumam vai 19.a panta 4. punktā un 29.a panta 4. punktā minētajiem atsevišķajiem ziņojumiem.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 34. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Šo pantu nepiemēro 19.a panta 1. punktā minētajam nefinanšu paziņojumam un 29.a panta 1. punktā minētajam konsolidētajam nefinanšu paziņojumam vai 19.a panta 4. punktā un 29.a panta 4. punktā minētajiem atsevišķajiem ziņojumiem.”

| 6) | direktīvas 48. pantā pirms pēdējās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Ņemot vērā ESAO ietvaros notiekošos procesus un saistītu Eiropas iniciatīvu rezultātus, ziņojumā analizē arī iespējas ieviest prasību lieliem uzņēmumiem katru gadu sagatavot atsevišķu ziņojumu par katru dalībvalsti un trešo valsti, kurā šie uzņēmumi darbojas, sniedzot informāciju vismaz par gūto peļņu, samaksātajiem peļņas nodokļiem un saņemtajām publiskajām subsīdijām.” |
| --- | --- |

6)

direktīvas 48. pantā pirms pēdējās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ņemot vērā ESAO ietvaros notiekošos procesus un saistītu Eiropas iniciatīvu rezultātus, ziņojumā analizē arī iespējas ieviest prasību lieliem uzņēmumiem katru gadu sagatavot atsevišķu ziņojumu par katru dalībvalsti un trešo valsti, kurā šie uzņēmumi darbojas, sniedzot informāciju vismaz par gūto peļņu, samaksātajiem peļņas nodokļiem un saņemtajām publiskajām subsīdijām.”

2. pants

Norādes ziņojumu sniegšanai

Komisija sagatavo nesaistošas pamatnostādnes par metodoloģiju nefinanšu informācijas, tostarp nefinanšu rezultātu pamatrādītāju, sniegšanai gan par visu darbību kopumā, gan par atsevišķām nozarēm, lai uzņēmumiem atvieglotu būtiskas, lietderīgas un salīdzināmas nefinansiālas informācijas sniegšanu. Izstrādājot šīs pamatnostādnes, Komisija apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Komisija šīs pamatnostādnes publicē līdz 2016. gada 6. decembrim.

3. pants

Pārskatīšana

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu, papildus citiem aspektiem aplūkojot arī tās darbības jomu, jo īpaši attiecībā uz lieliem biržas sarakstā neiekļautiem uzņēmumiem, tās efektivitāti, un sniegto norāžu un metožu pakāpi. Ziņojumu publicē līdz 2018. gada 6. decembrim, un tam attiecīgā gadījumā pievieno leģislatīva akta priekšlikumus.

4. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2016. gada 6. decembrim. Tās par tiem nekavējoties informē Komisiju.

Dalībvalstis nosaka, ka pirmajā daļā minētos noteikumus piemēro visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas 1. pants, attiecībā uz finanšu gadu, kas sākas 2017. gada 1. janvārī vai 2017. kalendārā gada laikā.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2014. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 47. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 29. septembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/10

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 7. novembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai

(2014/793/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. un 115. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta b) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/671/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 2014. gada 17. februārī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/671/ES (1) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 2014. gada 17. februārī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (2) | Nolīguma mērķis ir nodrošināt to, ka Padomes Direktīvas 2011/16/ES (2) un Padomes Direktīvas 2003/48/EK (3) mehānismi, kuri ir izstrādāti, lai jo īpaši cīnītos pret krāpšanu un pārrobežu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, arī turpmāk tiktu attiecināti uz Senbertelemī, neraugoties uz tās statusa maiņu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma mērķis ir nodrošināt to, ka Padomes Direktīvas 2011/16/ES (2) un Padomes Direktīvas 2003/48/EK (3) mehānismi, kuri ir izstrādāti, lai jo īpaši cīnītos pret krāpšanu un pārrobežu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, arī turpmāk tiktu attiecināti uz Senbertelemī, neraugoties uz tās statusa maiņu.

| (3) | Nolīgums būtu jānoslēdz, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jānoslēdz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 7. pantā paredzēto paziņojumu (4).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. C. PADOAN

---

(1)  Padomes Lēmums 2013/671/ES (2013. gada 15. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai (OV L 313, 22.11.2013., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 2003/48/EK (2003. gada 3. jūnijs) par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.).

3

(4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/12

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku par Savienības tiesību aktu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai

EIROPAS SAVIENĪBA

un

FRANCIJAS REPUBLIKA Senbertelemī kopienas vārdā,

kopā turpmāk “Puses”,

tā kā:

| (1) | Senbertelemī kopiena ir Francijas Republikas neatņemama daļa, bet saskaņā ar Eiropadomes Lēmumu 2010/718/ES (1) kopš 2012. gada 1. janvāra tā vairs nav Eiropas Savienības daļa. |
| --- | --- |

(1)

Senbertelemī kopiena ir Francijas Republikas neatņemama daļa, bet saskaņā ar Eiropadomes Lēmumu 2010/718/ES (1) kopš 2012. gada 1. janvāra tā vairs nav Eiropas Savienības daļa.

| (2) | Lai arī turpmāk varētu aizsargāt Eiropas Savienības intereses un jo īpaši apkarot krāpšanu un pārrobežu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ir nepieciešams nodrošināt, ka Savienības tiesību akti par administratīvo sadarbību nodokļu jomā, kā nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai. Tāpat arī nepieciešams nodrošināt, ka grozījumi šajos tiesību aktos tiek piemēroti arī attiecībā uz Senbertelemī kopienu, |
| --- | --- |

(2)

Lai arī turpmāk varētu aizsargāt Eiropas Savienības intereses un jo īpaši apkarot krāpšanu un pārrobežu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, ir nepieciešams nodrošināt, ka Savienības tiesību akti par administratīvo sadarbību nodokļu jomā, kā nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem un administratīvo sadarbību nodokļu jomā piemērošanu Senbertelemī kopienai. Tāpat arī nepieciešams nodrošināt, ka grozījumi šajos tiesību aktos tiek piemēroti arī attiecībā uz Senbertelemī kopienu,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Padomes Direktīvu 2011/16/ES un 2003/48/EK un saistīto tiesību aktu piemērošana

1.   Francijas Republika un pārējās dalībvalstis attiecībā uz Senbertelemī kopienu piemēro Padomes Direktīvu 2011/16/ES (2), kā arī jebkādus pasākumus, kurus tās ir pieņēmušas minētās direktīvas īstenošanai.

2.   Francijas Republika un pārējās dalībvalstis attiecībā uz Senbertelemī kopienu piemēro Padomes Direktīvu 2003/48/EK (3), kā arī jebkādus pasākumus, kurus tās ir pieņēmušas minētās direktīvas īstenošanai.

3.   Francijas Republika un pārējās dalībvalstis attiecībā uz Senbertelemī kopienu piemēro visus tos piemērojamos Savienības tiesību aktus, kas ir pieņemti, pamatojoties uz 1. un 2. punktā minētajām direktīvām.

4.   Puses paziņo, ka Eiropas Komisijai attiecībā uz Senbertelemī kopienu ir tādi paši pienākumi, kā paredzēts Padomes Direktīvās 2011/16/ES un 2003/48/EK, kā arī visos citos Padomes pieņemtajos saistītajos tiesību aktos, lai veicinātu administratīvo sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

2. pants

Šajā nolīgumā minēto Savienības tiesību aktu piemērojamās redakcijas

Visas atsauces šajā nolīgumā uz Direktīvām 2011/16/ES un 2003/48/EK un uz citiem Savienības tiesību aktiem, kas minēti šā nolīguma 1. panta 3. un 4. punktā, ir uzskatāmas par atsaucēm uz tām minēto direktīvu un saistīto tiesību aktu un instrumentu redakcijām, kas jebkurā laikā ir spēkā un ar grozījumiem, kuri vajadzības gadījumā ir izdarīti ar turpmākiem grozošiem tiesību aktiem.

3. pants

Kompetentās iestādes, centrālie koordinācijas biroji, koordinācijas nodaļas un kompetentie ierēdņi

Puses paziņo, ka kompetentajām iestādēm, kas tiek izraudzītas saskaņā ar Direktīvu 2003/48/EK, un kompetentajām iestādēm, centrālajiem koordinācijas birojiem, koordinācijas nodaļām un kompetentajiem ierēdņiem, ko dalībvalstis izraudzījušas saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES, saskaņā ar šā nolīguma 1. pantu tiek noteikti tādi paši uzdevumi un piešķirtas tādas pašas pilnvaras attiecībā uz minēto direktīvu īstenošanu Senbertelemī kopienai.

4. pants

Uzraudzība

Francija iesniedz Eiropas Komisijai statistiku un informāciju par šā nolīguma piemērošanu attiecībā uz Senbertelemī kopienu. Šiem datiem ir tāds pats tvērums un tos paziņo tādā pašā veidā un tādos pašos termiņos, kā informāciju, kas jāsniedz par to, kā Direktīvas 2011/16/ES un 2003/48/EK darbojas attiecībā uz Francijas teritorijām, uz kurām attiecas minētās direktīvas.

5. pants

Savstarpējas vienošanās procedūra starp kompetentajām iestādēm

1.   Ja nolīguma īstenošana vai interpretēšana ir par iemeslu sarežģījumiem vai neskaidrībai starp kompetento iestādi, kuras pārziņā ir Senbertelemī kopiena, un vienas vai vairāku dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tās cenšas šo jautājumu atrisināt, panākot savstarpēju vienošanos. Tās informē Eiropas Komisiju par šīs samierināšanas procedūras rezultātiem, kas savukārt pēc tam informē pārējās dalībvalstis.

2.   Attiecībā uz interpretēšanas jautājumiem Eiropas Komisija var piedalīties konsultācijās pēc kādas 1. punktā minētās kompetentās iestādes lūguma.

6. pants

Strīdu izšķiršana starp šā nolīguma pusēm

1.   Ja starp Pusēm rodas strīds par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu, Puses satiekas, pirms jautājums tiek iesniegts izskatīšanai Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar 2. punktu.

2.   Eiropas Savienības Tiesai ir ekskluzīva jurisdikcija izšķirt strīdus starp Pusēm par šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu. Katra Puse var vērsties Tiesā.

7. pants

Stāšanās spēkā

Puses viena otrai paziņo par to procedūru pabeigšanu, kuras ir nepieciešamas, lai šis nolīgums varētu stāties spēkā. Šis nolīgums stājas spēkā nākamajā dienā pēc minētā otrā paziņojuma saņemšanas.

8. pants

Nolīguma termiņš un darbības izbeigšana

Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz, par to otrai Pusei rakstiski paziņojot ar diplomātisko kanālu starpniecību. Šis nolīgums zaudē spēku divpadsmit mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas.

9. pants

Valodas

Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на седемнадесети февруари две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecisiete de febrero de dos mil catorce.

V Bruselu dne sedmnáctého února dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syttende februar to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Februar zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta veebruarikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εφτά Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the seventeenth day of February in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix-sept février deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedamnaestog veljače dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciassette febbraio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada septiņpadsmitajā februārī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų vasario septynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év február havának tizenhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sbatax-il jum ta' Frar tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de zeventiende februari tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia siedemnastego lutego roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezassete de fevereiro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la șaptesprezece februarie două mii paisprezece.

V Bruseli sedemnásteho februára dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne sedemnajstega februarja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den sjuttonde februari tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Френската република

Por la República Francesa

Za Francouzskou republiku

For Den Franske Republik

Für die Französische Republik

Prantsuse Vabariigi nimel

Για τη Γαλλική Δημοκρατία

For the French Republic

Pour la République française

Za Francusku Republiku

Per la Repubblica francese

Francijas Republikas vārdā –

Prancūzijos Respublikos vardu

A Francia Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Franċiża

Voor de Franse Republiek

W imieniu Republiki Francuskiej

Pela República Francesa

Pentru Republica Franceză

Za Francúzsku republiku

Za Francosko republiko

Ranskan tasavallan puolesta

För Republiken Frankrike

Image

---

(1)  Eiropadomes Lēmums 2010/718/ES (2010. gada 29. oktobris), ar ko groza statusu, kas Senbertelemī salai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību (OV L 325, 9.12.2010., 4. lpp.).

1

(2)  Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 2003/48/EK (2003. gada 3. jūnijs) par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.).

3

---

REGULAS

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/16

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1221/2014

(2014. gada 10. novembris),

ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 43/2014 un Regulu (ES) Nr. 1180/2013

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumus pieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, atbilstīgā gadījumā ietverot ziņojumus, ko sagatavojusi ZZTEK un citas konsultatīvās struktūras, kā arī ieteikumus, ko sniegušas konsultatīvās padomes. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumus pieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, atbilstīgā gadījumā ietverot ziņojumus, ko sagatavojusi ZZTEK un citas konsultatīvās struktūras, kā arī ieteikumus, ko sniegušas konsultatīvās padomes.

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgi jāparedz arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgi jāparedz arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (4) | Tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1380/2013 un ņemot vērā 2. apsvērumā minētos principus. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1380/2013 un ņemot vērā 2. apsvērumā minētos principus.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu mazo pelaģisko sugu (reņģes un brētliņas), mencas un laša zvejniecībām Baltijas jūrā piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētās regulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ir ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozveju. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu mazo pelaģisko sugu (reņģes un brētliņas), mencas un laša zvejniecībām Baltijas jūrā piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētās regulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ir ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozveju.

| (6) | Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc nozvejas limiti būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2) (“Baltijas jūras mencu plāns”). |
| --- | --- |

(6)

Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc nozvejas limiti būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2) (“Baltijas jūras mencu plāns”).

| (7) | Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajā ieteikumā par Baltijas jūras mencu zvejas piepūli ir norādīts, ka, ja izkraušanas pienākums attiecas uz konkrētu krājumu, zemāku piepūles ierobežojumu noteikšana neveicinātu reformētās KZP mērķu sasniegšanu. Tādēļ zvejas piepūles limitus mencu krājumiem ICES 22.–24. apakšrajonā ir piemēroti noteikt 2014. gada līmenī. Zvejas piepūles limitu noteikšana 2014. gada līmenī atvieglos izkraušanas pienākuma ieviešanu un veicinās KZP mērķu sasniegšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(7)

Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajā ieteikumā par Baltijas jūras mencu zvejas piepūli ir norādīts, ka, ja izkraušanas pienākums attiecas uz konkrētu krājumu, zemāku piepūles ierobežojumu noteikšana neveicinātu reformētās KZP mērķu sasniegšanu. Tādēļ zvejas piepūles limitus mencu krājumiem ICES 22.–24. apakšrajonā ir piemēroti noteikt 2014. gada līmenī. Zvejas piepūles limitu noteikšana 2014. gada līmenī atvieglos izkraušanas pienākuma ieviešanu un veicinās KZP mērķu sasniegšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (8) | Ņemot vērā sniegto zinātnisko ieteikumu, attiecībā uz mencas krājumu Baltijas jūras ICES 22.–24. apakšrajonā ir iespējams ieviest elastību zvejas piepūles pārvaldībā, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot zvejas izraisītas zivju mirstības pieaugumu. Tāda elastība ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav sadalītas vienlīdzīgi, un ātri reaģēt uz kvotu apmaiņu. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstij iedalīt sava karoga kuģiem papildu dienas, ko zvejas kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem tās karoga zvejas kuģiem. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā sniegto zinātnisko ieteikumu, attiecībā uz mencas krājumu Baltijas jūras ICES 22.–24. apakšrajonā ir iespējams ieviest elastību zvejas piepūles pārvaldībā, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot zvejas izraisītas zivju mirstības pieaugumu. Tāda elastība ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav sadalītas vienlīdzīgi, un ātri reaģēt uz kvotu apmaiņu. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstij iedalīt sava karoga kuģiem papildu dienas, ko zvejas kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem tās karoga zvejas kuģiem.

| (9) | Jaunākais zinātniskais ieteikums liecina, ka ICES nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus mencas krājumiem ICES 25.–32. apakšrajonā un tā vietā ir ieteikusi KPN šim mencas krājumam noteikt, pamatojoties uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati. Tā kā bioloģisko references rādītāju nav, ievērot noteikumus par zvejas iespēju noteikšanu attiecībā uz mencas krājumiem ICES 25.–32. apakšrajonā nav iespējams. Ja zvejas iespējas netiktu noteiktas, tas varētu nopietni apdraudēt minētā krājuma ilgtspēju, tāpēc ir lietderīgi noteikt šā mencas krājuma KPN tādā apjomā, kas atbilst ICES izstrādātajai un ieteiktajai pieejai, un noteikt zvejas piepūles limitus 2014. gada līmenī. Zvejas piepūles limitu noteikšana 2014. gada līmenī atvieglos izkraušanas pienākuma ieviešanu, paredzēs selektīvāku zveju un veicinās KZP mērķu sasniegšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(9)

Jaunākais zinātniskais ieteikums liecina, ka ICES nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus mencas krājumiem ICES 25.–32. apakšrajonā un tā vietā ir ieteikusi KPN šim mencas krājumam noteikt, pamatojoties uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati. Tā kā bioloģisko references rādītāju nav, ievērot noteikumus par zvejas iespēju noteikšanu attiecībā uz mencas krājumiem ICES 25.–32. apakšrajonā nav iespējams. Ja zvejas iespējas netiktu noteiktas, tas varētu nopietni apdraudēt minētā krājuma ilgtspēju, tāpēc ir lietderīgi noteikt šā mencas krājuma KPN tādā apjomā, kas atbilst ICES izstrādātajai un ieteiktajai pieejai, un noteikt zvejas piepūles limitus 2014. gada līmenī. Zvejas piepūles limitu noteikšana 2014. gada līmenī atvieglos izkraušanas pienākuma ieviešanu, paredzēs selektīvāku zveju un veicinās KZP mērķu sasniegšanu, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

| (10) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (3) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants attiecīgi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tādēļ ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus. |
| --- | --- |

(10)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (3) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pants attiecīgi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tādēļ ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus.

| (11) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (4) tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (12) | Zinātniskie ieteikumi par brētliņām Ziemeļjūrā aptver laikposmu no jūlija līdz nākamā gada jūnijam, kaut gan KPN ir noteikta laikposmam no janvāra līdz decembrim. Jaunākie zinātniskie ieteikumi par laikposmu no 2014. gada jūlija līdz 2015. gada jūnijam rāda, ka KPN var ievērojami paaugstināt. Tādēļ 2014. gada otrajā pusē ir lielāka brētliņu pieejamība, nekā bija paredzēts. Tā kā uz šo krājumu attiecas analītiska izvērtēšana un tas ir drošās bioloģiskās robežās, ir izpildīti nosacījumi, lai varētu piemērot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu par kvotu ikgadējā elastīguma noteikumiem, kas būtu jāatļauj, lai dotu iespēju zivsaimniecībām pēc iespējas efektīvāk izmantot palielināto brētliņu pieejamību. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 43/2014. |
| --- | --- |

(12)

Zinātniskie ieteikumi par brētliņām Ziemeļjūrā aptver laikposmu no jūlija līdz nākamā gada jūnijam, kaut gan KPN ir noteikta laikposmam no janvāra līdz decembrim. Jaunākie zinātniskie ieteikumi par laikposmu no 2014. gada jūlija līdz 2015. gada jūnijam rāda, ka KPN var ievērojami paaugstināt. Tādēļ 2014. gada otrajā pusē ir lielāka brētliņu pieejamība, nekā bija paredzēts. Tā kā uz šo krājumu attiecas analītiska izvērtēšana un tas ir drošās bioloģiskās robežās, ir izpildīti nosacījumi, lai varētu piemērot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu par kvotu ikgadējā elastīguma noteikumiem, kas būtu jāatļauj, lai dotu iespēju zivsaimniecībām pēc iespējas efektīvāk izmantot palielināto brētliņu pieejamību. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 43/2014.

| (13) | Patlaban Regula (ES) Nr. 43/2014 attiecībā uz konkrētiem krājumiem atļauj, ka dalībvalstis 2015. gadā izmanto jebkādus neizmantotus daudzumus līdz 10 % no kvotas, kas tām ir pieejama 2014. gadā. 2014. gada 6. augustā Krievijas Federācija noteica embargo dažu lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu importam no Eiropas Savienības. Tā rezultātā daļa no eksporta, ko ražotāji 2014. gada rudenī bija paredzējuši sūtīt Krievijai, ir kļuvusi neiespējama un dažos gadījumos alternatīvus tirgus īsā laikā nav iespējams atrast. Ņemot vērā šos ārkārtas apstākļus un lietas steidzamību, ir nepieciešams atļaut veikt zināmus pielāgojumus 2014. gada zvejas sezonā. Ņemot vērā pozitīvos zinātniskos ieteikumus, kā arī attiecīgo piekrastes valstu pozitīvo pieeju, ir piemēroti izņēmuma kārtā un vienīgi attiecībā uz tiem krājumiem, kurus vissmagāk vai vistiešāk skar Krievijas embargo, atļaut palielināt to 2014. gadā neizmantoto daudzumu procentuālo daļu, kuru atļauts pārnest uz 2015. gadu. Minētais ārkārtas pasākums attiecas vienīgi uz 2014. gada zvejas sezonu. Ir sagaidāms, ka minētais pasākums dos iespēju atrast jaunus tirgus vai pielāgot nozveju, ja embargo turpinātos arī 2015. gadā. To pašu iemeslu dēļ arī Padomes Regulā (ES) Nr. 1180/2013 (5) būtu jāievieš attiecīga iespēja pārcelt neizmantotās zvejas iespējas. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 43/2014 un (ES) Nr. 1180/2013. |
| --- | --- |

(13)

Patlaban Regula (ES) Nr. 43/2014 attiecībā uz konkrētiem krājumiem atļauj, ka dalībvalstis 2015. gadā izmanto jebkādus neizmantotus daudzumus līdz 10 % no kvotas, kas tām ir pieejama 2014. gadā. 2014. gada 6. augustā Krievijas Federācija noteica embargo dažu lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu importam no Eiropas Savienības. Tā rezultātā daļa no eksporta, ko ražotāji 2014. gada rudenī bija paredzējuši sūtīt Krievijai, ir kļuvusi neiespējama un dažos gadījumos alternatīvus tirgus īsā laikā nav iespējams atrast. Ņemot vērā šos ārkārtas apstākļus un lietas steidzamību, ir nepieciešams atļaut veikt zināmus pielāgojumus 2014. gada zvejas sezonā. Ņemot vērā pozitīvos zinātniskos ieteikumus, kā arī attiecīgo piekrastes valstu pozitīvo pieeju, ir piemēroti izņēmuma kārtā un vienīgi attiecībā uz tiem krājumiem, kurus vissmagāk vai vistiešāk skar Krievijas embargo, atļaut palielināt to 2014. gadā neizmantoto daudzumu procentuālo daļu, kuru atļauts pārnest uz 2015. gadu. Minētais ārkārtas pasākums attiecas vienīgi uz 2014. gada zvejas sezonu. Ir sagaidāms, ka minētais pasākums dos iespēju atrast jaunus tirgus vai pielāgot nozveju, ja embargo turpinātos arī 2015. gadā. To pašu iemeslu dēļ arī Padomes Regulā (ES) Nr. 1180/2013 (5) būtu jāievieš attiecīga iespēja pārcelt neizmantotās zvejas iespējas. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 43/2014 un (ES) Nr. 1180/2013.

| (14) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Regulas 13. apsvērumā minēto iemeslu dēļ normas par 2014. gadā neizmantoto zvejas iespēju pārcelšanu būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(14)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. Regulas 13. apsvērumā minēto iemeslu dēļ normas par 2014. gadā neizmantoto zvejas iespēju pārcelšanu būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2015. gadā.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ICES” ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome; |
| --- | --- |

1)

“ICES” ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome;

| 2) | “Baltijas jūra” ir ICES IIIb, IIIc un IIId zona; |
| --- | --- |

2)

“Baltijas jūra” ir ICES IIIb, IIIc un IIId zona;

| 3) | “apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (6) I pielikumā; |
| --- | --- |

3)

“apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (6) I pielikumā;

| 4) | “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai; |
| --- | --- |

4)

“zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai;

| 5) | “Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

5)

“Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;

| 6) | “zvejas piepūle” ir zvejas kuģa kapacitātes un aktivitātes reizinājums; zvejas kuģu grupai tā ir visu grupas zvejas kuģu zvejas piepūles summa; |
| --- | --- |

6)

“zvejas piepūle” ir zvejas kuģa kapacitātes un aktivitātes reizinājums; zvejas kuģu grupai tā ir visu grupas zvejas kuģu zvejas piepūles summa;

| 7) | “krājums” ir konkrētā pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi; |
| --- | --- |

7)

“krājums” ir konkrētā pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi;

| 8) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko no katra krājuma var:






  i) | iegūt gada laikā – attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, vai |
| --- | --- | --- |

8)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko no katra krājuma var:

i)

iegūt gada laikā – attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, vai

| ii) | izkraut gada laikā – attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums neattiecas; |
| --- | --- |

ii)

izkraut gada laikā – attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums neattiecas;

| 9) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij. |
| --- | --- |

9)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij.

| 10) | “dienas ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad zvejas kuģis neatrodas ostā. |
| --- | --- |

10)

“dienas ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad zvejas kuģis neatrodas ostā.

II NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un tās sadalījums

KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi ir izklāstīti I pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

6. pants

Tādas nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums

Jūras zeltplekstes nozvejas un piezvejas patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās guvuši Savienības zvejas kuģi, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta.

7. pants

Zvejas piepūles limiti

Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.

III NODAĻA

DAŽU KRĀJUMU ZVEJAS IESPĒJU NOTEIKŠANAS ELASTĪGUMS

8. pants

Regulas (ES) Nr. 43/2014 grozījums

Regulu (ES) Nr. 43/2014 groza šādi:

| 1) | 18.a pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā pievieno šādus apakšpunktus:






  “m) | VIIa, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonā siļķe; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

18.a pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā pievieno šādus apakšpunktus:

“m)

VIIa, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonā siļķe;

| n) | Savienības ūdeņos IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā stavrida.” |
| --- | --- |

n)

Savienības ūdeņos IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā stavrida.”

;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “7.   Atkāpjoties no 4. punkta, 10 % procentuālo apjomu palielina ar papildu 15 % attiecībā uz krājumiem, kas minēti 1. punkta c), d), f), g), j) un k) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“7.   Atkāpjoties no 4. punkta, 10 % procentuālo apjomu palielina ar papildu 15 % attiecībā uz krājumiem, kas minēti 1. punkta c), d), f), g), j) un k) apakšpunktā.”

| 2) | IA pielikumā ierakstu, kas attiecas uz brētliņām un ar tām saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos IIa un IV zonā, aizstāj ar šādu ierakstu:









  “Suga: | Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 546 (8) | | |
| Dānija | 122 383 (8) | | |
| Vācija | 1 546 (8) | | |
| Francija | 1 546 (8) | | |
| Nīderlande | 1 546 (8) | | |
| Zviedrija | 1 330 (7)
   (8) | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 103 (8) | | |
| Savienība | 135 000 | | |
| Norvēģija | 9 000 | | |
| KPN | 144 000 | | Analītiskā KPN |

2)

IA pielikumā ierakstu, kas attiecas uz brētliņām un ar tām saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos IIa un IV zonā, aizstāj ar šādu ierakstu:

“Suga:

Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

1 546 (8)

Dānija

122 383 (8)

Vācija

1 546 (8)

Francija

1 546 (8)

Nīderlande

1 546 (8)

Zviedrija

1 330 (7)
   (8)

Apvienotā Karaliste

5 103 (8)

Savienība

135 000

Norvēģija

9 000

KPN

144 000

9. pants

Regulas (ES) Nr. 1180/2013 grozījums

Regulu (ES) Nr. 1180/2013 groza šādi:

| 1) | pievieno šādu pantu:
  “5.a pants
  Dažu krājumu zvejas iespēju noteikšanas elastīgums
  1.   Šo pantu piemēro šādiem krājumiem:






  a) | reņģes ICES 30.–31. apakšrajonā; |
| --- | --- | --- |

1)

pievieno šādu pantu:

“5.a pants

Dažu krājumu zvejas iespēju noteikšanas elastīgums

1.   Šo pantu piemēro šādiem krājumiem:

a)

reņģes ICES 30.–31. apakšrajonā;

ICES

| b) | reņģes Savienības ūdeņos ICES 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā; |
| --- | --- |

b)

reņģes Savienības ūdeņos ICES 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā;

ICES

| c) | reņģes ICES 28.1. apakšrajonā; |
| --- | --- |

c)

reņģes ICES 28.1. apakšrajonā;

ICES

| d) | brētliņas Savienības ūdeņos ICES 22.–32. apakšrajonā. |
| --- | --- |

d)

brētliņas Savienības ūdeņos ICES 22.–32. apakšrajonā.

ICES

2.   Jebkādus daudzumus līdz 25 % no dalībvalsts 1. punktā noteikto krājumu kvotas, kas nav izmantoti 2014. gadā, pieskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2015. gadam. Jebkurus daudzumus, kas nosūtīti citām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (9) 16. panta 8. punktu, kā arī jebkurus daudzumus, kas atskaitīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu, ņem vērā, nosakot izmantotos un neizmantotos daudzumus saskaņā ar šo punktu.

9

3.   Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu šī panta 1. punktā identificētajiem krājumiem attiecībā uz atbilstīgajām dalībvalstīm nepiemēro.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.)”"

9

| 2) | I pielikumā iekļauj šādu zemsvītras piezīmi attiecībā uz ierakstiem saistībā ar šādiem krājumiem: reņģes 30.–31. apakšreģionā; reņģes Savienības ūdeņos 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšreģionā; reņģes 28.1. apakšreģionā; brētliņas Savienības ūdeņos 22.–32. apakšreģionā.
  “Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”. |
| --- | --- |

2)

I pielikumā iekļauj šādu zemsvītras piezīmi attiecībā uz ierakstiem saistībā ar šādiem krājumiem: reņģes 30.–31. apakšreģionā; reņģes Savienības ūdeņos 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšreģionā; reņģes 28.1. apakšreģionā; brētliņas Savienības ūdeņos 22.–32. apakšreģionā.

“Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.”

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

10. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par daudzumiem, kas nozvejoti vai izkrauti no krājumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

11. pants

Elastība

1.   Ja vien šīs regulas I pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.

2.   Tad, ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu nepiemēro.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr 8. un 9. pantu, kurus piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 10. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. MARTINA

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1098/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) Nr. 1180/2013 (2013. gada 19. novembris), ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (OV L 313, 22.11.2013., 4. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

6

(7)  Ietverot tūbītes.

7

(8)  Vismaz 98 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % kvotas (OTH/*2AC4C).”

8

---

I PIELIKUMS

KPN, KO PIEMĒRO SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS SUGĀM UN APGABALIEM IR NOTEIKTA KPN

Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) un ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja nav norādīts citādi.

Zivju krājumi ir nosaukti sugas latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā.

Šīs regulas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Alpha-3 kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Reņģe |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Salmo salar | SAL | Lasis |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Alpha-3 kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Clupea harengus

HER

Reņģe

Gadus morhua

COD

Menca

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Salmo salar

SAL

Lasis

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 30.–31. apakšrajons
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Somija | 129 923 | | |
| Zviedrija | 28 547 | | |
| Savienība | 158 470 | | |
| KPN | 158 470 | | Analītiskā KPN |

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Zona:

30.–31. apakšrajons

HER/3D30.; HER/3D31.

Somija

129 923

Zviedrija

28 547

Savienība

158 470

KPN

158 470

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 22.-24. apakšrajons
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 3 115 | | |
| Vācija | 12 259 | | |
| Somija | 2 | | |
| Polija | 2 891 | | |
| Zviedrija | 3 953 | | |
| Savienība | 22 220 | | |
| KPN | 22 220 | | Analītiskā KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

22.-24. apakšrajons

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Dānija

3 115

Vācija

12 259

Somija

2

Polija

2 891

Zviedrija

3 953

Savienība

22 220

KPN

22 220

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajons
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 3 596 | | |
| Vācija | 953 | | |
| Igaunija | 18 363 | | |
| Somija | 35 845 | | |
| Latvija | 4 532 | | |
| Lietuva | 4 772 | | |
| Polija | 40 723 | | |
| Zviedrija | 54 667 | | |
| Savienība | 163 451 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiskā KPN |

Suga:

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajons

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Dānija

3 596

Vācija

953

Igaunija

18 363

Somija

35 845

Latvija

4 532

Lietuva

4 772

Polija

40 723

Zviedrija

54 667

Savienība

163 451

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN

| Suga: | Reņģe

  Clupea harengus | Zona: | 28.1. apakšrajons
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 17 908 | | |
| Latvija | 20 872 | | |
| Savienība | 38 780 | | |
| KPN | 38 780 | | Analītiskā KPN |

Suga:

Suga:

Reņģe

Clupea harengus

Clupea harengus

Zona:

Zona:

28.1. apakšrajons

HER/03D.RG

Igaunija

17 908

Latvija

20 872

Savienība

38 780

KPN

38 780

Analītiskā KPN

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Savienības ūdeņi 25.-32. apakšrajonā
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 11 814 | | |
| Vācija | 4 700 | | |
| Igaunija | 1 151 | | |
| Somija | 904 | | |
| Latvija | 4 393 | | |
| Lietuva | 2 894 | | |
| Polija | 13 603 | | |
| Zviedrija | 11 969 | | |
| Savienība | 51 429 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Piesardzības KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Menca

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 25.-32. apakšrajonā

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Dānija

11 814

Vācija

4 700

Igaunija

1 151

Somija

904

Latvija

4 393

Lietuva

2 894

Polija

13 603

Zviedrija

11 969

Savienība

51 429

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 22.-24. apakšrajons
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 6 941 | | |
| Vācija | 3 393 | | |
| Igaunija | 154 | | |
| Somija | 136 | | |
| Latvija | 574 | | |
| Lietuva | 372 | | |
| Polija | 1 857 | | |
| Zviedrija | 2 473 | | |
| Savienība | 15 900 | | |
| KPN | 15 900 | | Analītiskā KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Menca

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

22.-24. apakšrajons

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Dānija

6 941

Vācija

3 393

Igaunija

154

Somija

136

Latvija

574

Lietuva

372

Polija

1 857

Zviedrija

2 473

Savienība

15 900

KPN

15 900

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Savienības ūdeņi 22.-32. apakšrajonā
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 443 | | |
| Vācija | 271 | | |
| Polija | 511 | | |
| Zviedrija | 184 | | |
| Savienība | 3 409 | | |
| KPN | 3 409 | | Piesardzības KPN |

Suga:

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 22.-32. apakšrajonā

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Dānija

2 443

Vācija

271

Polija

511

Zviedrija

184

Savienība

3 409

KPN

3 409

Piesardzības KPN

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 19 879 (1) | | |
| Vācija | 2 212 (1) | | |
| Igaunija | 2 020 (1) | | |
| Somija | 24 787 (1) | | |
| Latvija | 12 644 (1) | | |
| Lietuva | 1 486 (1) | | |
| Polija | 6 030 (1) | | |
| Zviedrija | 26 870 (1) | | |
| Savienība | 95 928 (1) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiskā KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Suga:

Lasis

Salmo salar

Salmo salar

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Dānija

19 879 (1)

1

Vācija

2 212 (1)

1

Igaunija

2 020 (1)

1

Somija

24 787 (1)

1

Latvija

12 644 (1)

1

Lietuva

1 486 (1)

1

Polija

6 030 (1)

1

Zviedrija

26 870 (1)

1

Savienība

95 928 (1)

1

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Lasis

  Salmo salar | Zona: | Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 1 344 (2) | | |
| Somija | 11 762 (2) | | |
| Savienība | 13 106 (2) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Piesardzības KPN |

Suga:

Suga:

Lasis

Salmo salar

Salmo salar

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā

SAL/3D32.

Igaunija

1 344 (2)

2

Somija

11 762 (2)

2

Savienība

13 106 (2)

2

KPN

Nepiemēro

Piesardzības KPN

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 22.-32. apakšrajonā
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 21 068 | | |
| Vācija | 13 347 | | |
| Igaunija | 24 465 | | |
| Somija | 11 029 | | |
| Latvija | 29 548 | | |
| Lietuva | 10 689 | | |
| Polija | 62 706 | | |
| Zviedrija | 40 729 | | |
| Savienība | 213 581 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiskā KPN |

Suga:

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Zona:

Zona:

Savienības ūdeņi 22.-32. apakšrajonā

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Dānija

21 068

Vācija

13 347

Igaunija

24 465

Somija

11 029

Latvija

29 548

Lietuva

10 689

Polija

62 706

Zviedrija

40 729

Savienība

213 581

KPN

Nepiemēro

Analītiskā KPN

---

(1)  Zivju skaits.

1

(2)  Zivju skaits.

2

---

II PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITI

| 1. | Dalībvalstis sava karoga zvejas kuģiem, kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90mm, ar gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, piešķir tiesības pavadīt līdz:






  a) | 147 dienām ārpus ostas ICES 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu; un |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstis sava karoga zvejas kuģiem, kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90mm, ar gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, piešķir tiesības pavadīt līdz:

a)

147 dienām ārpus ostas ICES 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu; un

| b) | 146 dienām ārpus ostas ICES 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

146 dienām ārpus ostas ICES 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| 2. | Maksimālais dienu skaits, ko zvejas kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas precizēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no šiem abiem apgabaliem. |
| --- | --- |

2.

Maksimālais dienu skaits, ko zvejas kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas precizēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no šiem abiem apgabaliem.

| 3. | Atkāpjoties no 1. un 2. punkta un ja tas vajadzīgs efektīvai zvejas iespēju pārvaldībai, dalībvalstis var iedalīt sava karoga zvejas kuģiem papildu dienas ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem to karoga zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojumi tajā pašā apgabalā, un ja katra tāda zvejas kuģa jauda (kW), kuram dienas ir noņemtas, ir vienāda ar saņēmēja zvejas kuģa jaudu vai lielāka par to. Saņēmēju zvejas kuģu skaits nevar pārsniegt 15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts zvejas kuģu skaita, kā norādīts 1. punktā. |
| --- | --- |

3.

Atkāpjoties no 1. un 2. punkta un ja tas vajadzīgs efektīvai zvejas iespēju pārvaldībai, dalībvalstis var iedalīt sava karoga zvejas kuģiem papildu dienas ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem to karoga zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojumi tajā pašā apgabalā, un ja katra tāda zvejas kuģa jauda (kW), kuram dienas ir noņemtas, ir vienāda ar saņēmēja zvejas kuģa jaudu vai lielāka par to. Saņēmēju zvejas kuģu skaits nevar pārsniegt 15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts zvejas kuģu skaita, kā norādīts 1. punktā.

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/27

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1222/2014

(2014. gada 8. oktobris),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par metožu noteikšanu globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu identificēšanai un par globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu apakškategoriju definēšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (1), un jo īpaši tās 131. panta 18. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2013/36/ES kompetentās vai norīkotās iestādes tiek pilnvarotas noteikt augstākas pašu kapitāla prasības globāli sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), lai kompensētu lielāku risku, kādu tās rada finanšu sistēmai, un šādu iestāžu maksātnespējas iespējamo ietekmi uz nodokļu maksātājiem. Minētajā direktīvā ir ieskicēti pamatprincipi G-SNI identificēšanas metodoloģijai un to iedalīšanai apakškategorijās atbilstīgi to sistēmiskajam nozīmīgumam. Saskaņā ar šo sadalījumu tām tiks noteikta papildu pirmā līmeņa pamata kapitāla prasība – G-SNI rezerve. G-SNI identificēšana un iedalīšana apakškategorijās ir balstīta uz piecām banku sistēmiskā nozīmīguma vērtēšanas kategorijām pasaules finanšu tirgū un sīkāk precizēta šajā regulā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2013/36/ES kompetentās vai norīkotās iestādes tiek pilnvarotas noteikt augstākas pašu kapitāla prasības globāli sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI), lai kompensētu lielāku risku, kādu tās rada finanšu sistēmai, un šādu iestāžu maksātnespējas iespējamo ietekmi uz nodokļu maksātājiem. Minētajā direktīvā ir ieskicēti pamatprincipi G-SNI identificēšanas metodoloģijai un to iedalīšanai apakškategorijās atbilstīgi to sistēmiskajam nozīmīgumam. Saskaņā ar šo sadalījumu tām tiks noteikta papildu pirmā līmeņa pamata kapitāla prasība – G-SNI rezerve. G-SNI identificēšana un iedalīšana apakškategorijās ir balstīta uz piecām banku sistēmiskā nozīmīguma vērtēšanas kategorijām pasaules finanšu tirgū un sīkāk precizēta šajā regulā.

| (2) | Lai piemērotu Direktīvas 2013/36/ES pieeju, šajā regulā būtu jāņem vērā standarti attiecībā uz globāli sistēmiski nozīmīgu banku novērtēšanas metodēm un Bāzeles Banku uzraudzības komitejas noteikto prasību par augstāku zaudējumu absorbēšanas spēju – tie ir balstīti uz globāli sistēmiski nozīmīgu finanšu iestāžu sistēmu, ko izveidoja Finanšu stabilitātes padome pēc ziņojuma “Globāli sistēmiski nozīmīgu finanšu iestāžu radītā bezrūpīgas rīcības riska samazināšana – FSP ieteikumi un pasākumu grafiks (Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – FSB Recommendations and Time Lines)”. |
| --- | --- |

(2)

Lai piemērotu Direktīvas 2013/36/ES pieeju, šajā regulā būtu jāņem vērā standarti attiecībā uz globāli sistēmiski nozīmīgu banku novērtēšanas metodēm un Bāzeles Banku uzraudzības komitejas noteikto prasību par augstāku zaudējumu absorbēšanas spēju – tie ir balstīti uz globāli sistēmiski nozīmīgu finanšu iestāžu sistēmu, ko izveidoja Finanšu stabilitātes padome pēc ziņojuma “Globāli sistēmiski nozīmīgu finanšu iestāžu radītā bezrūpīgas rīcības riska samazināšana – FSP ieteikumi un pasākumu grafiks (Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – FSB Recommendations and Time Lines)”.

| (3) | Direktīvā 2013/36/ES ir skaidri noteikts, ka metodes identificēšanai un iedalīšanai apakškategorijās tiek saskaņotas visās dalībvalstīs, izmantojot vienotus un pārredzamus vispārējā vērtējuma parametrus sabiedrības sistēmiskā nozīmīguma noteikšanai. Lai nodrošinātu, ka gan Savienībā, gan trešās valstīs atļauju saņēmušo banku un banku grupu reprezentatīva izlase, kas kalpo kā atsauce pasaules finanšu sistēmas atspoguļošanai, ir vienāda visā Savienībā, Eiropas Banku iestādei (EBI) būtu jānosaka šī reprezentatīvā izlase. Ar uzraudzības vērtējumu pamatotiem izslēgšanas no reprezentatīvās izlases un iekļaušanas reprezentatīvajā izlasē gadījumiem vajadzētu būt rūpīgi izvēlētiem, lai nodrošinātu tās atsauces funkciju, un šādiem gadījumiem nevajadzētu būt pamatotiem ar citiem iemesliem. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvā 2013/36/ES ir skaidri noteikts, ka metodes identificēšanai un iedalīšanai apakškategorijās tiek saskaņotas visās dalībvalstīs, izmantojot vienotus un pārredzamus vispārējā vērtējuma parametrus sabiedrības sistēmiskā nozīmīguma noteikšanai. Lai nodrošinātu, ka gan Savienībā, gan trešās valstīs atļauju saņēmušo banku un banku grupu reprezentatīva izlase, kas kalpo kā atsauce pasaules finanšu sistēmas atspoguļošanai, ir vienāda visā Savienībā, Eiropas Banku iestādei (EBI) būtu jānosaka šī reprezentatīvā izlase. Ar uzraudzības vērtējumu pamatotiem izslēgšanas no reprezentatīvās izlases un iekļaušanas reprezentatīvajā izlasē gadījumiem vajadzētu būt rūpīgi izvēlētiem, lai nodrošinātu tās atsauces funkciju, un šādiem gadījumiem nevajadzētu būt pamatotiem ar citiem iemesliem.

| (4) | G-SNI identificēšanas procesam vajadzētu būt balstītam uz salīdzināmiem datiem un tajā būtu jāņem vērā, ka iestādēm nepieciešama skaidrība par to, vai tām tiks piemērota rezerves prasība un kāda būs to summa; tāpēc metodoloģijā būtu jāiekļauj šā procesa grafiki un procedūras. Tomēr, tā kā G-SNI identificēšana būtu jābalsta uz jaunākajiem datiem, kas attiecas uz lielu pasaules mēroga banku grupu reprezentatīvu izlasi, no kurām dažas ir saņēmušas atļauju trešās valstīs, vajadzīgie dati nebūs pieejami agrāk kā katra gada otrajā pusē. Lai dotu iestādēm iespēju izpildīt no to G-SNI statusa izrietošās prasības, rezerves prasībai būtu jāstājas spēkā aptuveni vienu gadu pēc tam, kad iestādes tikušas identificētas kā globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes. |
| --- | --- |

(4)

G-SNI identificēšanas procesam vajadzētu būt balstītam uz salīdzināmiem datiem un tajā būtu jāņem vērā, ka iestādēm nepieciešama skaidrība par to, vai tām tiks piemērota rezerves prasība un kāda būs to summa; tāpēc metodoloģijā būtu jāiekļauj šā procesa grafiki un procedūras. Tomēr, tā kā G-SNI identificēšana būtu jābalsta uz jaunākajiem datiem, kas attiecas uz lielu pasaules mēroga banku grupu reprezentatīvu izlasi, no kurām dažas ir saņēmušas atļauju trešās valstīs, vajadzīgie dati nebūs pieejami agrāk kā katra gada otrajā pusē. Lai dotu iestādēm iespēju izpildīt no to G-SNI statusa izrietošās prasības, rezerves prasībai būtu jāstājas spēkā aptuveni vienu gadu pēc tam, kad iestādes tikušas identificētas kā globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes.

| (5) | Direktīvā 2013/36/ES ir noteiktas piecas sistēmiskā nozīmīguma kategorijas, ko nosaka ar kvantificējamu rādītāju palīdzību. Lai pēc iespējas samazinātu administratīvo slogu finanšu iestādēm un valsts iestādēm, šīs kategorijas ir tās pašas, kuras piemēro Bāzeles Banku uzraudzības komiteja. Precīzāk nosakot kvantitatīvos rādītājus, šajā regulā būtu jāizmanto tā pati pieeja. Rādītāji būtu jāizvēlas tā, lai tie atspoguļotu sabiedrības maksātnespējas iespējamās negatīvās ārējās ietekmes dažādus aspektus un tās funkcijas, kas ir būtiski svarīgas finanšu sistēmas stabilitātei. Sistēmiskā nozīmīguma novērtēšanas atsauces sistēmai vajadzētu būt pasaules finanšu tirgiem un pasaules ekonomikai. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvā 2013/36/ES ir noteiktas piecas sistēmiskā nozīmīguma kategorijas, ko nosaka ar kvantificējamu rādītāju palīdzību. Lai pēc iespējas samazinātu administratīvo slogu finanšu iestādēm un valsts iestādēm, šīs kategorijas ir tās pašas, kuras piemēro Bāzeles Banku uzraudzības komiteja. Precīzāk nosakot kvantitatīvos rādītājus, šajā regulā būtu jāizmanto tā pati pieeja. Rādītāji būtu jāizvēlas tā, lai tie atspoguļotu sabiedrības maksātnespējas iespējamās negatīvās ārējās ietekmes dažādus aspektus un tās funkcijas, kas ir būtiski svarīgas finanšu sistēmas stabilitātei. Sistēmiskā nozīmīguma novērtēšanas atsauces sistēmai vajadzētu būt pasaules finanšu tirgiem un pasaules ekonomikai.

| (6) | Lai izstrādātu precīzas metodes globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu identificēšanai un klasificēšanai saskaņā ar Direktīvā 2013/36/ES izklāstītajiem pamatnoteikumiem, ir svarīgi šīs regulas vajadzībām skaidri ierobežojoši definēt jēdzienus “attiecīga sabiedrība”, “rādītāja vērtība”, “saucējs” un “robežvērtējums”. |
| --- | --- |

(6)

Lai izstrādātu precīzas metodes globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu identificēšanai un klasificēšanai saskaņā ar Direktīvā 2013/36/ES izklāstītajiem pamatnoteikumiem, ir svarīgi šīs regulas vajadzībām skaidri ierobežojoši definēt jēdzienus “attiecīga sabiedrība”, “rādītāja vērtība”, “saucējs” un “robežvērtējums”.

| (7) | Katras banku grupas sistēmisko nozīmīgumu, kuru nosaka ar konsolidētu rādītāju palīdzību, vajadzētu izteikt kā individuālu vispārēju vērtējumu par noteiktu gadu, nosakot banku grupas pozīciju attiecībā pret citām sabiedrībām reprezentatīvajā izlasē. Bankām vajadzētu tikt identificētām kā G-SNI un iedalītām apakškategorijās, kurām piemēros dažādas kapitāla rezervju prasības, pamatojoties uz vispārējo vērtējumu. Aprēķinot kategorijas vērtējumu vidējo rezultātu, katrai no piecām kategorijām būtu jāpiešķir 20 % svērums. Būtu jāpiemēro ierobežojums attiecībā uz savstarpējas aizstājamības kategoriju vispārējā vērtējuma punktu skaita aprēķināšanai, ņemot vērā to, ka, pamatojoties uz datu analīzi līdz 2013. gadam un to ieskaitot, šai kategorijai izrādījās esam nesamērīgi liela ietekme uz vērtējumu par bankām, kuras ir dominējošas maksājumu pakalpojumu, sākotnējās izvietošanas un aktīvu glabāšanas pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

(7)

Katras banku grupas sistēmisko nozīmīgumu, kuru nosaka ar konsolidētu rādītāju palīdzību, vajadzētu izteikt kā individuālu vispārēju vērtējumu par noteiktu gadu, nosakot banku grupas pozīciju attiecībā pret citām sabiedrībām reprezentatīvajā izlasē. Bankām vajadzētu tikt identificētām kā G-SNI un iedalītām apakškategorijās, kurām piemēros dažādas kapitāla rezervju prasības, pamatojoties uz vispārējo vērtējumu. Aprēķinot kategorijas vērtējumu vidējo rezultātu, katrai no piecām kategorijām būtu jāpiešķir 20 % svērums. Būtu jāpiemēro ierobežojums attiecībā uz savstarpējas aizstājamības kategoriju vispārējā vērtējuma punktu skaita aprēķināšanai, ņemot vērā to, ka, pamatojoties uz datu analīzi līdz 2013. gadam un to ieskaitot, šai kategorijai izrādījās esam nesamērīgi liela ietekme uz vērtējumu par bankām, kuras ir dominējošas maksājumu pakalpojumu, sākotnējās izvietošanas un aktīvu glabāšanas pakalpojumu sniegšanā.

| (8) | Attiecīgajām iestādēm vajadzētu būt iespējai izmantot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu, pārvietojot G-SNI no zemākas apakškategorijas uz augstāku vai nosakot, ka G-SNI ir kāda sabiedrība, kuras vispārējais vērtējums ir zemāks nekā zemākās apakškategorijas robežvērtējums. Tā kā šai identificēšanai, veicot uzraudzības vērtējumu, ir tāds pats mērķis kā regulāras vērtēšanas procesam, šīs vērtēšanas pamatā esošam kritērijam vajadzētu būt arī bankas sistēmiskajam nozīmīgumam pasaules finanšu tirgum un pasaules ekonomikai, atbilstīgi Bāzeles Banku uzraudzības komitejas izmantotajai metodoloģijai. Bankas maksātnespējas riskam nevajadzētu būt kritērijam, jo tas jau ir ņemts vērā citās prudenciālajās prasības, tostarp kopējā riska darījumu apjoma summā, un – attiecīgos gadījumos – papildu pašu kapitāla prasībās, piemēram, par sistēmiskā riska rezervi. |
| --- | --- |

(8)

Attiecīgajām iestādēm vajadzētu būt iespējai izmantot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu, pārvietojot G-SNI no zemākas apakškategorijas uz augstāku vai nosakot, ka G-SNI ir kāda sabiedrība, kuras vispārējais vērtējums ir zemāks nekā zemākās apakškategorijas robežvērtējums. Tā kā šai identificēšanai, veicot uzraudzības vērtējumu, ir tāds pats mērķis kā regulāras vērtēšanas procesam, šīs vērtēšanas pamatā esošam kritērijam vajadzētu būt arī bankas sistēmiskajam nozīmīgumam pasaules finanšu tirgum un pasaules ekonomikai, atbilstīgi Bāzeles Banku uzraudzības komitejas izmantotajai metodoloģijai. Bankas maksātnespējas riskam nevajadzētu būt kritērijam, jo tas jau ir ņemts vērā citās prudenciālajās prasības, tostarp kopējā riska darījumu apjoma summā, un – attiecīgos gadījumos – papildu pašu kapitāla prasībās, piemēram, par sistēmiskā riska rezervi.

| (9) | Šī regula pamatojas uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EBI ir iesniegusi Komisijai. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula pamatojas uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko EBI ir iesniegusi Komisijai.

| (10) | EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas regulatīvo standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu. |
| --- | --- |

(10)

EBI ir veikusi atklātas sabiedriskās apspriešanas par īstenošanas regulatīvo standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, analizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi atzinumu no ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu.

| (11) | Šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra, jo prasību uzturēt G-SNI rezervi, kā izklāstīts Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 4. punktā, pakāpeniski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ un lai savlaicīgi informētu iestādes par tām piemērojamo G-SNI rezervi un nodrošinātu tām pietiekami daudz laika nepieciešamā kapitāla piesaistīšanai, G-SNI identificēšana būtu jāveic vēlākais 2015. gada sākumā. |
| --- | --- |

(11)

Šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra, jo prasību uzturēt G-SNI rezervi, kā izklāstīts Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 4. punktā, pakāpeniski piemēros no 2016. gada 1. janvāra. Tādēļ un lai savlaicīgi informētu iestādes par tām piemērojamo G-SNI rezervi un nodrošinātu tām pietiekami daudz laika nepieciešamā kapitāla piesaistīšanai, G-SNI identificēšana būtu jāveic vēlākais 2015. gada sākumā.

| (12) | G-SNI rezerves prasība būtu pakāpeniski jāievieš trīs gadu laikā atbilstīgi Direktīvas 2013/36/ES 162. panta 5. punktam. Prasības piemērošanas pirmajam posmam, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 162. panta 5. punkta a) apakšpunktā, būtu jāsākas 2016. gada 1. janvārī attiecībā uz tām G-SNI, kuras attiecīgās iestādes identificējušas 2015. gada sākumā, par pamatu ņemot pirms 2014. gada jūlija beigušos finanšu gadu beigu datus. G-SNI rezerves prasības piemērošanas otrajam posmam, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 162. panta 5. punkta b) apakšpunktā, būtu jāsākas 2017. gada 1. janvārī attiecībā uz tām G-SNI, kuras attiecīgās iestādes identificējušas 2015. gada beigās vai vēlākais 2016. gada sākumā, par pamatu ņemot pirms 2015. gada jūlija beigušos finanšu gadu beigu datus, |
| --- | --- |

(12)

G-SNI rezerves prasība būtu pakāpeniski jāievieš trīs gadu laikā atbilstīgi Direktīvas 2013/36/ES 162. panta 5. punktam. Prasības piemērošanas pirmajam posmam, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 162. panta 5. punkta a) apakšpunktā, būtu jāsākas 2016. gada 1. janvārī attiecībā uz tām G-SNI, kuras attiecīgās iestādes identificējušas 2015. gada sākumā, par pamatu ņemot pirms 2014. gada jūlija beigušos finanšu gadu beigu datus. G-SNI rezerves prasības piemērošanas otrajam posmam, kā minēts Direktīvas 2013/36/ES 162. panta 5. punkta b) apakšpunktā, būtu jāsākas 2017. gada 1. janvārī attiecībā uz tām G-SNI, kuras attiecīgās iestādes identificējušas 2015. gada beigās vai vēlākais 2016. gada sākumā, par pamatu ņemot pirms 2015. gada jūlija beigušos finanšu gadu beigu datus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šajā regulā ir precizēta metodoloģija, saskaņā ar kuru Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 1. punktā minētā dalībvalsts iestāde (turpmāk “attiecīgā iestāde”) konsolidēti identificē attiecīgu sabiedrību kā globāli sistēmiski nozīmīgu finanšu iestādi (G-SNI), metodoloģija globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu apakškategoriju definēšanai un G-SNI iedalīšanai šajās apakškategorijās, pamatojoties uz to sistēmisko nozīmīgumu, un – kā daļa no metodoloģijas – laika grafiki un identificēšanai izmantojamie dati.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “attiecīga sabiedrība” ir ES mātes iestāde vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai iestāde, kas nav ES mātes iestādes, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

1)

“attiecīga sabiedrība” ir ES mātes iestāde vai ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai ES mātes jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība, vai iestāde, kas nav ES mātes iestādes, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības meitasuzņēmums;

| 2) | “rādītāja vērtība” ir – attiecībā uz katru 6. pantā izklāstīto rādītāju un katru reprezentatīvas izlases attiecīgo sabiedrību – rādītāja individuāla vērtība un – attiecībā uz katru trešā valstī atļauju saņēmušu banku – salīdzināma individuāla vērtība, kas publiskota atbilstīgi starptautiski pieņemtiem standartiem; |
| --- | --- |

2)

“rādītāja vērtība” ir – attiecībā uz katru 6. pantā izklāstīto rādītāju un katru reprezentatīvas izlases attiecīgo sabiedrību – rādītāja individuāla vērtība un – attiecībā uz katru trešā valstī atļauju saņēmušu banku – salīdzināma individuāla vērtība, kas publiskota atbilstīgi starptautiski pieņemtiem standartiem;

| 3) | “saucējs” ir – katram rādītājam – reprezentatīvās izlases attiecīgo sabiedrību un banku, kas saņēmušas atļauju trešās valstīs, rādītāja vērtību kopsumma; |
| --- | --- |

3)

“saucējs” ir – katram rādītājam – reprezentatīvās izlases attiecīgo sabiedrību un banku, kas saņēmušas atļauju trešās valstīs, rādītāja vērtību kopsumma;

| 4) | “robežvērtējums” ir vērtējuma vērtība, kura nosaka zemāko robežšķirtni un robežšķirtnes starp piecām apakškategorijām, kā definēts Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

4)

“robežvērtējums” ir vērtējuma vērtība, kura nosaka zemāko robežšķirtni un robežšķirtnes starp piecām apakškategorijām, kā definēts Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 9. punktā.

3. pants

Metodoloģijas kopējie parametri

1.   Reprezentatīvo izlasi, kas sastāv no iestādēm vai grupām, kuru rādītāju vērtības ir jāizmanto kā pasaules banku nozares atsauces vērtības vērtējumu rezultātu aprēķināšanai, EBI nosaka, ņemot vērā starptautiski pieņemtos standartus, – jo īpaši izlasi, kuru izmanto Bāzeles Banku uzraudzības komiteja globāli sistēmiski nozīmīgu banku identificēšanai, – un ik gadu līdz 31. jūlijam informē attiecīgās iestādes par to, kādas attiecīgās sabiedrības iekļautas reprezentatīvajā izlasē.

Reprezentatīvā izlase sastāv no attiecīgām sabiedrībām un trešās valstīs atļauju saņēmušām bankām un aptver 75 lielākās no tām, pamatojoties uz kopējo riska darījumu apjomu, kā definēts 6. panta 1. punktā, kā arī attiecīgām sabiedrībām, kas tikušas identificētas kā globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes, un trešo valstu bankām, kas tikušas identificētas kā globāli sistēmiski nozīmīgas bankas iepriekšējā gadā.

EBI izslēdz no reprezentatīvās izlases vai pievieno tai attiecīgas sabiedrības vai trešās valstīs atļauju saņēmušas bankas, ja un ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstošu atsauces sistēmu, kas ļautu novērtēt sistēmisko nozīmīgumu un atspoguļotu pasaules finanšu tirgus un pasaules ekonomiku, ņemot vērā starptautiski pieņemtos standartus, tostarp reprezentatīvo izlasi, kuru izmanto Bāzeles Banku uzraudzības komiteja.

2.   Attiecīgā iestāde katru gadu ne vēlāk kā 31. jūlijā paziņo EBI rādītāju vērtības par katru attiecīgu sabiedrību, kuras riska darījumu summa pārsniedz 200 miljardus euro un kura ir saņēmusi atļauju tās jurisdikcijā. Attiecīgā iestāde nodrošina, ka rādītāju vērtības ir identiskas tām, kuras iesniedz Bāzeles Banku uzraudzības komitejai, un tām, kuras attiecīgā sabiedrība atklāj saskaņā ar Komisijas Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1030/2014 (3). Attiecīgā iestāde izmanto minētajā regulā noteiktā parauga veidnes.

3.   EBI aprēķina saucējus, pamatojoties uz attiecīgo iestāžu atbilstīgi 2. punktam paziņotajām rādītāju vērtībām, ņemot vērā starptautiski pieņemtos standartus – jo īpaši Bāzeles Banku uzraudzības komitejas publicētos saucējus par attiecīgo gadu –, un paziņo tos attiecīgajām iestādēm. Rādītāja saucējs ir kopējā summa, ko veido visu reprezentatīvajā izlasē ietilpstošo attiecīgu sabiedrību un trešās valstīs atļauju saņēmušu banku rādītāja vērtības, kas paziņotas par attiecīgajām sabiedrībām saskaņā ar 2. punktu un ko atklājušas trešās valstīs atļauju saņēmušas bankas attiecīgā gada 31. jūlijā.

4. pants

Identificēšanas procedūra

1.   Attiecīgā iestāde ne vēlāk kā katra gada 15. decembrī aprēķina vērtējuma punktu skaitu EBI paziņotajām reprezentatīvajā izlasē iekļautajām attiecīgajām sabiedrībām, kuras ir saņēmušas atļauju tās jurisdikcijā. Ja attiecīgā iestāde, īstenojot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu, norāda attiecīgu sabiedrību kā G-SNI saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 10. punkta b) apakšpunktu, attiecīgā iestāde ne vēlāk kā katra gada 15. decembrī EBI rakstiskā paziņojumā sīki izklāsta savu novērtējuma pamatojumu.

2.   Attiecīgas sabiedrības identificēšana kā G-SNI un tās iedalīšana apakškategorijā stājas spēkā tā gada 1. janvārī, kurš ir otrais pēc kalendārā gada, kad saskaņā ar 3. pantu ticis noteikts saucējs.

5. pants

Identificēšana kā G-SNI, vērtējumu noteikšana un iedalīšana apakškategorijās

1.   Rādītāju vērtību pamatā attiecībā uz attiecīgo sabiedrību ir konsolidēti paziņotie iepriekšējā finanšu gada beigu dati un attiecībā uz trešās valstīs atļauju saņēmušām bankām – saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem atklātie dati. Tādām attiecīgajām sabiedrībām, kuru finanšu gada beigas ir 30. jūnijs, attiecīgās iestādes var izmantot rādītāju vērtības, kuru pamatā ir 31. decembra situācija.

2.   Attiecīgā iestāde nosaka katras reprezentatīvajā izlasē iekļautās sabiedrības vērtējuma punktu skaitu kā kategorijas vērtējumu vidējo aritmētisko, turklāt kategorijai, kura raksturo aizstājamību, maksimālais rezultāts ir 500 bāzes punkti. Katras kategorijas vērtējumu aprēķina kā vidējo aritmētisko vērtību, kas rodas, dalot katru attiecīgās kategorijas rādītāja vērtību ar EBI paziņoto rādītāja saucēju. Vērtējumus izsaka bāzes punktos un noapaļo līdz tuvākajam veselajam bāzes punktam.

3.   Viszemākais robežvērtējums ir 130 bāzes punkti. Apakškategorijas sadala šādi:

| a) | 1. apakškategorija ietver vērtējumu no 130 līdz 229 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

a)

1. apakškategorija ietver vērtējumu no 130 līdz 229 bāzes punktiem;

| b) | 2. apakškategorija ietver vērtējumu no 230 līdz 329 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

b)

2. apakškategorija ietver vērtējumu no 230 līdz 329 bāzes punktiem;

| c) | 3. apakškategorija ietver vērtējumu no 330 līdz 429 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

c)

3. apakškategorija ietver vērtējumu no 330 līdz 429 bāzes punktiem;

| d) | 4. apakškategorija ietver vērtējumu no 430 līdz 529 bāzes punktiem; |
| --- | --- |

d)

4. apakškategorija ietver vērtējumu no 430 līdz 529 bāzes punktiem;

| e) | 5. apakškategorija ietver vērtējumu no 530 līdz 629 bāzes punktiem. |
| --- | --- |

e)

5. apakškategorija ietver vērtējumu no 530 līdz 629 bāzes punktiem.

4.   Attiecīgā iestāde identificē attiecīgu sabiedrību kā G-SNI, ja šīs sabiedrības vērtējums ir vienāds ar viszemāko robežvērtējumu vai lielāks par to. Lēmums norādīt attiecīgu sabiedrību kā G-SNI, īstenojot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 10. punkta b) apakšpunktu, ir balstīts uz novērtējumu par to, vai tās maksātnespējai būtu ievērojama negatīva ietekme uz pasaules finanšu tirgu un pasaules ekonomiku.

5.   Attiecīgā iestāde iedala G-SNI kādā no apakškategorijām atbilstīgi tās vērtējumam. Lēmums iedalīt G-SNI no zemākas apakškategorijas augstākā, īstenojot pārdomātu uzraudzības vērtēšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 10. punkta a) apakšpunktu, ir balstīts uz novērtējumu par to, vai tās maksātnespējai būtu ievērojama negatīva ietekme uz pasaules finanšu tirgu un pasaules ekonomiku.

6.   Lēmumus, kas minēti 4. un 5. punktā, var pamatot arī ar papildu rādītājiem, kas nav attiecīgās sabiedrības maksātnespējas iespējamības rādītāji. Šajos lēmumos iekļauj labi dokumentētu un pārbaudāmu kvantitatīvo un kvalitatīvo informāciju.

6. pants

Rādītāji

1.   Kategoriju, kura raksturo grupas lielumu, veido viens rādītājs, kurš ir vienāds ar grupas kopējo riska darījumu apjomu, kā sīkāk norādīts pielikumā.

2.   Kategoriju, kura raksturo grupas sasaisti ar finanšu sistēmu, veido visi turpmāk minētie rādītāji, kā sīkāk norādīts pielikumā:

| a) | aktīvi finanšu sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

a)

aktīvi finanšu sistēmas ietvaros;

| b) | saistības finanšu sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

b)

saistības finanšu sistēmas ietvaros;

| c) | apgrozībā esošie vērtspapīri. |
| --- | --- |

c)

apgrozībā esošie vērtspapīri.

3.   Kategoriju, kura raksturo grupas sniegto pakalpojumu vai finanšu infrastruktūras aizvietojamību, veido visi turpmāk minētie rādītāji, kā sīkāk norādīts pielikumā:

| a) | glabāšanā esošie aktīvi; |
| --- | --- |

a)

glabāšanā esošie aktīvi;

| b) | maksājumu darbības; |
| --- | --- |

b)

maksājumu darbības;

| c) | sākotnēji izvietotie darījumi parāda un kapitāla tirgos. |
| --- | --- |

c)

sākotnēji izvietotie darījumi parāda un kapitāla tirgos.

4.   Kategoriju, kura raksturo grupas sarežģītību, veido visi turpmāk minētie rādītāji, kā sīkāk norādīts pielikumā:

| a) | OTC atvasināto instrumentu nosacītā summa; |
| --- | --- |

a)

OTC atvasināto instrumentu nosacītā summa;

| b) | 3. līmenī iekļautie aktīvi patiesajā vērtībā, ko nosaka saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1255/2012 (4); |
| --- | --- |

b)

3. līmenī iekļautie aktīvi patiesajā vērtībā, ko nosaka saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1255/2012 (4);

| c) | tirdzniecības nolūkā turēti un pārdošanai pieejami vērtspapīri. |
| --- | --- |

c)

tirdzniecības nolūkā turēti un pārdošanai pieejami vērtspapīri.

5.   Kategoriju, kas raksturo grupas pārrobežu darbības, veido turpmāk minētie rādītāji, kā sīkāk norādīts pielikumā:

| a) | pārjurisdikciju prasījumi; |
| --- | --- |

a)

pārjurisdikciju prasījumi;

| b) | pārjurisdikciju saistības. |
| --- | --- |

b)

pārjurisdikciju saistības.

6.   Attiecībā uz datiem, kas paziņoti citās valūtās, nevis euro, attiecīgās iestādes izmanto atbilstošu maiņas kursu, ņemot vērā Eiropas Centrālā bankas publicēto 31. decembrī piemērojamo atsauces maiņas kursu un starptautiskos standartus. Attiecībā uz 3. punkta b) apakšpunktā minēto maksājumu darbību rādītāju attiecīgā iestāde izmanto attiecīgā gada vidējos maiņas kursus.

7. pants

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta pirmās daļas, reprezentatīvo izlasi attiecīgu sabiedrību identificēšanai kā G-SNI attiecībā uz 2014. gadu EBI nosaka līdz 2015. gada 14. janvārim. Attiecīgās iestādes līdz 2015. gada 21. janvārim paziņo EBI rādītāju vērtības attiecībā uz reprezentatīvajā izlasē iekļautām attiecīgām sabiedrībām, par pamatu ņemot pirms 2014. gada jūlija beigušos finanšu gadu beigu datus. Pamatojoties uz šīm rādītāju vērtībām, EBI līdz 2015. gada 30. janvārim aprēķina saucējus attiecībā uz 2014. gadu. Attiecīgās iestādes, pamatojoties uz šiem saucējiem, nosaka attiecīgo sabiedrību vērtējumus 2014. gadam. Attiecīgās iestādes arī identificē G-SNI un iedala tās apakškategorijās. Vienlaikus attiecīgā iestāde līdz 2015. gada 28. februārim paziņo identificētās globāli sistēmiski nozīmīgas iestādes Komisijai, ESRK un EBI un publicē to nosaukumus un to vērtējumus par 2014. gadu.

Atkāpjoties no 4. panta 2. punkta, attiecīgas sabiedrības identifikāciju kā G-SNI un apakškategoriju, kurā tā iedalīta, pamatojoties uz vērtējumu par 2014. gadu, piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 8. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2014. gada 29. septembra Īstenošanas Regula (ES) Nr. 1030/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz vienotiem formātiem un datumu to vērtību atklāšanai, kuras izmanto globāli sistēmiski nozīmīgu iestāžu identificēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 284, 30.9.2014., 14. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2012. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1255/2012, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 12. starptautisko grāmatvedības standartu, 1. un 13. starptautisko finanšu pārskatu standartu un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas 20. interpretāciju (OV L 360, 29.12.2012., 78. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Piemērojot 6. pantu, rādītājus nosaka šādi:

1.   Kopējais riska darījumu apjoms

Kopējais riska darījumu apjoms ir visu bilances posteņu un visu atvasināto instrumentu un ārpusbilances posteņu konsolidēta kopsumma, ieskaitot sabiedrības, kas ir konsolidētas grāmatvedības vajadzībām, bet ne uz risku balstītām regulatīvām vajadzībām, un atskaitot regulatīvās korekcijas.

Kopējo riska darījumu vērtību nosaka saskaņā ar riska darījumu grāmatvedības vērtības mēru (taču izmantojot plašāku konsolidācijas tvērumu) atbilstīgi šādiem principiem:

| — | bilances, ar atvasinātajiem instrumentiem nesaistītus riska darījumus iekļauj riska darījumu vērtības mērā, atskaitot īpašus uzkrājumus un vērtības korekcijas (piemēram, kredīta vērtības korekcijas), |
| --- | --- |

—

bilances, ar atvasinātajiem instrumentiem nesaistītus riska darījumus iekļauj riska darījumu vērtības mērā, atskaitot īpašus uzkrājumus un vērtības korekcijas (piemēram, kredīta vērtības korekcijas),

| — | nav atļauts aizdevumu un noguldījumu savstarpējais ieskaits, |
| --- | --- |

—

nav atļauts aizdevumu un noguldījumu savstarpējais ieskaits,

| — | fizisks vai finanšu nodrošinājums, garantijas vai iegādātā kredītriska mazināšana nesamazina bilances posteņu riska darījumu vērtības. |
| --- | --- |

—

fizisks vai finanšu nodrošinājums, garantijas vai iegādātā kredītriska mazināšana nesamazina bilances posteņu riska darījumu vērtības.

Bilances posteņi ir summa, ko veido:

| a) | darījuma partneru no atvasināto instrumentu līgumiem izrietošu riska darījumu vērtības; |
| --- | --- |

a)

darījuma partneru no atvasināto instrumentu līgumiem izrietošu riska darījumu vērtības;

| b) | vērtspapīru finansēšanas darījumu bruto vērtība; |
| --- | --- |

b)

vērtspapīru finansēšanas darījumu bruto vērtība;

| c) | vērtspapīru finansēšanas darījumu partneru riska darījumu vērtības; |
| --- | --- |

c)

vērtspapīru finansēšanas darījumu partneru riska darījumu vērtības;

| d) | lielākā vērtība no turpmāk minētajām: i) citi aktīvi, no kā atskaitīti vērtspapīru finansēšanas darījumos saņemtie vērtspapīri, kas atzīti par aktīviem, vai ii) nulle. |
| --- | --- |

d)

lielākā vērtība no turpmāk minētajām: i) citi aktīvi, no kā atskaitīti vērtspapīru finansēšanas darījumos saņemtie vērtspapīri, kas atzīti par aktīviem, vai ii) nulle.

Ārpusbilances posteņi ir summa, ko veido:

| a) | no atvasināto instrumentu līgumiem izrietošo nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības; |
| --- | --- |

a)

no atvasināto instrumentu līgumiem izrietošo nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības;

| b) | ārpusbilances posteņu ar 0 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa, no kuras atskaitītas bez nosacījumiem atceļamas kredītkaršu saistības 100 % apmērā un citas bez nosacījumiem atceļamas saistības 100 % apmērā; |
| --- | --- |

b)

ārpusbilances posteņu ar 0 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa, no kuras atskaitītas bez nosacījumiem atceļamas kredītkaršu saistības 100 % apmērā un citas bez nosacījumiem atceļamas saistības 100 % apmērā;

| c) | bez nosacījumiem atceļamas kredītkaršu saistības 10 % apmērā; |
| --- | --- |

c)

bez nosacījumiem atceļamas kredītkaršu saistības 10 % apmērā;

| d) | citas bez nosacījumiem atceļamas saistības 10 % apmērā; |
| --- | --- |

d)

citas bez nosacījumiem atceļamas saistības 10 % apmērā;

| e) | ārpusbilances posteņu ar 20 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa; |
| --- | --- |

e)

ārpusbilances posteņu ar 20 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa;

| f) | ārpusbilances posteņu ar 50 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa; |
| --- | --- |

f)

ārpusbilances posteņu ar 50 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa;

| g) | ārpusbilances posteņu ar 100 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa. |
| --- | --- |

g)

ārpusbilances posteņu ar 100 % kredīta pārrēķināšanas koeficientu nosacītā summa.

Attiecībā uz sabiedrībām, kas ir konsolidētas grāmatvedības vajadzībām, bet ne uz risku balstītām regulatīvām vajadzībām, rādītāja vērtību palielina par kopsummu, ko veido:

| a) | bilances aktīvi; |
| --- | --- |

a)

bilances aktīvi;

| b) | no atvasināto instrumentu līgumiem izrietošo nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības; |
| --- | --- |

b)

no atvasināto instrumentu līgumiem izrietošo nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības;

| c) | bez nosacījumiem atceļamas saistības 10 % apmērā; |
| --- | --- |

c)

bez nosacījumiem atceļamas saistības 10 % apmērā;

| d) | citas bilancē neiekļautās saistības, |
| --- | --- |

d)

citas bilancē neiekļautās saistības,

| e) | un no kuras atskaitīta ieguldījumu vērtība konsolidētajās sabiedrībās. |
| --- | --- |

e)

un no kuras atskaitīta ieguldījumu vērtība konsolidētajās sabiedrībās.

2.   Savstarpējā sasaiste

Savstarpējās sasaistes rādītāju noteikšanai finanšu iestāžu definīcijā iekļauj bankas un citas iestādes, kuras pieņem noguldījumus, banku pārvaldītājsabiedrības, vērtspapīru tirgotājus, apdrošināšanas sabiedrības, kopieguldījumu fondus, riska ieguldījumu fondus, pensiju fondus, investīciju bankas, un centrālos darījumu partnerus (CCP). Definīcijā neiekļauj centrālās bankas un citas publiskā sektora struktūras (piemēram, daudzpusējās attīstības bankas), bet iekļauj valstij piederošas komercbankas.

2.1.   Aktīvi finanšu sistēmas ietvaros

Aktīvi finanšu sistēmas ietvaros ir kopsumma, ko veido citās finanšu iestādēs noguldīti vai tām aizdoti līdzekļi un neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas, kas piešķirtas citām finanšu iestādēm, citu finanšu iestāžu emitēto vērtspapīru turējumi, pašreizējo vērtspapīru finansēšanas riska darījumu neto pozitīvā vērtība un atvasināto instrumentu ārpusbiržas (OTC) darījumi ar citām finanšu iestādēm, kuriem ir neto pozitīva patiesā vērtība.

a)   Citās finanšu iestādēs noguldīti vai tām aizdoti līdzekļi un neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas

Citās finanšu iestādēs noguldīti vai tām aizdoti līdzekļi un neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas ir summa, ko veido:

| 1) | citās finanšu iestādēs noguldīti vai tām aizdoti līdzekļi, tostarp depozītu sertifikāti; |
| --- | --- |

1)

citās finanšu iestādēs noguldīti vai tām aizdoti līdzekļi, tostarp depozītu sertifikāti;

| 2) | neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas, kas piešķirtas citām finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

2)

neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas, kas piešķirtas citām finanšu iestādēm.

b)   Citu finanšu iestāžu emitēto vērtspapīru turējumi

Šis postenis atspoguļo visus citu finanšu iestāžu emitēto vērtspapīru turējumus. Kopējo turējumu apjomu attiecībā uz vērtspapīriem, kas klasificēti kā tirdzniecības nolūkā turēti un pārdošanai pieejami vērtspapīri, uzskaita patiesajā vērtībā; līdz termiņa beigām turētus vērtspapīrus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā.

Citu finanšu iestāžu emitēto vērtspapīru turējumi ir summa, ko veido:

| 1) | nodrošināti parāda vērtspapīri; |
| --- | --- |

1)

nodrošināti parāda vērtspapīri;

| 2) | nenodrošināti augstākas prioritātes parāda vērtspapīri; |
| --- | --- |

2)

nenodrošināti augstākas prioritātes parāda vērtspapīri;

| 3) | pakārtota parāda vērtspapīri; |
| --- | --- |

3)

pakārtota parāda vērtspapīri;

| 4) | komerciālie vērtspapīri; |
| --- | --- |

4)

komerciālie vērtspapīri;

| 5) | lielākā vērtība no turpmāk minētajām: krājumi, kuros iekļauta parasto un priekšrocību akciju nominālvērtība un pārpalikums un no kuriem atskaitītas izlīdzinošās īsās pozīcijas attiecībā uz konkrētiem krājumu turējumiem, vai nulle. |
| --- | --- |

5)

lielākā vērtība no turpmāk minētajām: krājumi, kuros iekļauta parasto un priekšrocību akciju nominālvērtība un pārpalikums un no kuriem atskaitītas izlīdzinošās īsās pozīcijas attiecībā uz konkrētiem krājumu turējumiem, vai nulle.

c)   Vērtspapīru finansēšanas darījumi

Vērtspapīru finansēšanas darījumi ir kopsumma, ko veido pašreizējo vērtspapīru finansēšanas darījumu ar citām finanšu iestādēm neto pozitīvā vērtība.

Paziņotajai vērtībai nav jāatspoguļo bilancē iekļautās summas. Tā ir atsevišķa saskaņā ar likumu maksājama summa par katru savstarpējo prasījumu ieskaita kopu. Savstarpējo prasījumu ieskaitu (netting) izmanto vienīgi tad, ja darījumiem ir juridiski saistoša savstarpējo prasījumu ieskaita līguma segums. Ja šie kritēriji nav izpildīti, uzskaita bruto bilances summu. Konduītu aizdevumu darījumus neiekļauj.

d)   atvasināto instrumentu ārpusbiržas darījumi ar citām finanšu iestādēm, kuriem ir neto pozitīva patiesā vērtība

atvasināto instrumentu ārpusbiržas darījumi ar citām finanšu iestādēm, kuriem ir neto pozitīva patiesā vērtība, ir summa, ko veido:

| 1) | neto pozitīva patiesā vērtība, ieskaitot turēto nodrošinājumu, ja tas ir saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu; |
| --- | --- |

1)

neto pozitīva patiesā vērtība, ieskaitot turēto nodrošinājumu, ja tas ir saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu;

| 2) | nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības. |
| --- | --- |

2)

nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības.

2.2.   Saistības finanšu sistēmas ietvaros

Saistību finanšu sistēmas ietvaros kopējo summu veido finanšu iestāžu noguldījumi, vērtspapīru finansēšanas darījumi un ārpusbiržas atvasinātie instrumenti ar citām finanšu iestādēm, kuriem ir negatīva patiesā vērtība.

a)   Finanšu iestāžu noguldījumi

Finanšu iestāžu noguldījumi ir summa, ko veido:

| 1) | noguldījumi, kas jāveic depozitārajās iestādēs; |
| --- | --- |

1)

noguldījumi, kas jāveic depozitārajās iestādēs;

| 2) | noguldījumi, kas jāveic finanšu iestādēs, kuras nav depozitārās iestādes; |
| --- | --- |

2)

noguldījumi, kas jāveic finanšu iestādēs, kuras nav depozitārās iestādes;

| 3) | neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas, kas saņemtas no citām finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

3)

neizmantotas piešķirtās kredītlīnijas, kas saņemtas no citām finanšu iestādēm.

b)   Vērtspapīru finansēšanas darījumi

Vērtspapīru finansēšanas darījumi ir kopsumma, ko veido pašreizējo vērtspapīru finansēšanas darījumu ar citām finanšu iestādēm neto negatīvā vērtība.

c)   Ārpusbiržas atvasinātie instrumenti ar citām finanšu iestādēm, kuriem ir neto negatīva patiesā vērtība

Ārpusbiržas atvasinātie instrumenti ar citām finanšu iestādēm, kuriem ir neto negatīva patiesā vērtība, ir summa, ko veido:

| (1) | neto negatīva patiesā vērtība, ieskaitot turēto nodrošinājumu, ja tas ir saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu; |
| --- | --- |

(1)

neto negatīva patiesā vērtība, ieskaitot turēto nodrošinājumu, ja tas ir saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu;

| (2) | nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības. |
| --- | --- |

(2)

nākotnes riska darījumu iespējamās vērtības.

2.3.   Apgrozībā esošie vērtspapīri

Šis rādītājs atspoguļo attiecīgās sabiedrības emitēto vērtspapīru uzskaites vērtību. Nav jānošķir darbības finanšu sistēmas ietvaros un citas darbības.

Apgrozībā esošo vērtspapīru kopsumma ir summa, ko veido:

| a) | nodrošināti parāda vērtspapīri; |
| --- | --- |

a)

nodrošināti parāda vērtspapīri;

| b) | nenodrošināti augstākas prioritātes parāda vērtspapīri; |
| --- | --- |

b)

nenodrošināti augstākas prioritātes parāda vērtspapīri;

| c) | pakārtota parāda vērtspapīri; |
| --- | --- |

c)

pakārtota parāda vērtspapīri;

| d) | komerciālie vērtspapīri; |
| --- | --- |

d)

komerciālie vērtspapīri;

| e) | depozītu sertifikāti; |
| --- | --- |

e)

depozītu sertifikāti;

| f) | pamata kapitāls; |
| --- | --- |

f)

pamata kapitāls;

| g) | priekšrocību akcijas un citu veidu pakārtotie līdzekļi, kas nav minēti c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

g)

priekšrocību akcijas un citu veidu pakārtotie līdzekļi, kas nav minēti c) apakšpunktā.

3.   Grupas sniegto pakalpojumu vai nodrošinātās finanšu infrastruktūras aizvietojamība

3.1.   Maksājumu darbības

Maksājumu darbību kopsummu veido pārskata sniegšanas gadā veiktie maksājumi, izņemot maksājumus grupas ietvaros.

Attiecīgo maksājumu vērtību veido visu naudas maksājumu, kurus pārskata sniedzēja grupa veic ar lielas vērtības līdzekļu pārvedumu sistēmu starpniecību, kopējā bruto vērtība un visu naudas maksājumu, kurus veic ar korespondentbankas starpniecību (piemēram, izmantojot korespondentkontu vai nostro kontu), bruto vērtība. Iekļauj attiecīgās sabiedrības vārdā veiktus skaidras naudas maksājumus, kā arī tādus skaidras naudas maksājumus, kuri veikti klientu, tostarp finanšu iestāžu un citu komercklientu, vārdā. Neiekļauj maksājumus, kas veikti, izmantojot neliela apjoma maksājumu sistēmas. Iekļauj tikai izejošos maksājumus. Vērtību aprēķina euro.

3.2.   Glabāšanā esošie aktīvi

Glabāšanā esošu aktīvu vērtība ir visu to aktīvu, tostarp pārrobežu aktīvu, vērtība, kuru pārskata sniedzēja grupa tur kā turētājbanka klientu vārdā, tostarp finanšu iestāžu vārdā, kuras nav pārskata sniedzēja grupa. Neiekļauj nekādus pārvaldītus ieguldītāju aktīvus vai pārvaldītus klientu aktīvus, kas nav klasificēti arī kā glabāšanā esoši aktīvi.

3.3.   Sākotnēji izvietotie darījumi parāda un kapitāla tirgos

Sākotnēji izvietoto darījumu parāda un kapitāla tirgos kopējo apmēru veido kapitāla instrumentu sākotnējās izvietošanas darbības un parāda instrumentu sākotnējās izvietošanas darbības.

Iekļauj visas sākotnējās izvietošanas darbības, kurās bankai ir pienākums iegādāties nepārdotos vērtspapīrus. Ja sākotnējā izvietošana ir balstīta uz pienākumu censties sasniegt rezultātu [best-effort basis] (kas nozīmē, ka bankai nav pienākuma iegādāties atlikušos krājumus), iekļauj tikai faktiski pārdotos vērtspapīrus.

4.   Grupas sarežģītība

4.1.   Ārpusbiržas atvasināto instrumentu nosacītā summa

Šis rādītājs raksturo pārskata sniedzējas grupas iesaistes līmeni atvasināto instrumentu ārpusbiržas darījumos un ietver visu veidu riska kategorijas un instrumentus. Paziņojot nosacītās atvasināto instrumentu vērtības, nodrošinājumu neatskaita.

Ārpusbiržas atvasināto instrumentu kopējo nosacīto summu veido tādi ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, kam tīrvērti veic, izmantojot centrālo darījumu partneri, un ārpusbiržas atvasinātie instrumenti, par kuriem norēķini notiek divpusēji.

4.2.   Trešā līmeņa aktīvi

Trešā līmeņa aktīvu vērtība ir visu to aktīvu vērtība, kuriem cena tiek noteikta periodiski, izmantojot trešā līmeņa mērījumu datus.

4.3.   Tirdzniecības nolūkā turēti un pārdošanai pieejami vērtspapīri

Tirdzniecības nolūkā turēti un pārdošanai pieejami vērtspapīri ir tirdzniecības nolūkā turētu un pārdošanai pieejamu vērtspapīru kopējā summa, no kuras atskaitīti minētajās kategorijās turētie vērtspapīri, kas ir atbilstīgi, lai tos klasificētu kā augstas kvalitātes likvīdus aktīvus.

5.   Grupas pārrobežu darbība

5.1.   Pārjurisdikciju prasījumi

Pārjurisdikciju prasījumu vērtība ir visu to prasījumu (visās nozarēs) vērtība, kuri, pamatojoties uz galīgo risku, ir pārrobežu prasījumi, saistītu ārvalstu uzņēmumu vietējie prasījumi ārvalstu valūtā vai saistītu ārvalstu uzņēmumu vietējie prasījumi vietējā valūtā, izņemot darbības saistībā ar atvasinātiem instrumentiem. Pārjurisdikciju prasījumi sniedzas no biroja vienā valstī līdz aizņēmējam citā valstī. Saistītu ārvalstu uzņēmumu vietējie prasījumi ārvalstu un vietējā valūtā sniedzas no bankas vietējā biroja līdz aizņēmējam tā atrašanās vietā.

5.2.   Pārjurisdikciju saistības

Pārjurisdikciju saistību kopsumma ir turpmāk minēto saistību summa, no kuras atskaitītas ārvalstu saistības pret b) punktā minētajiem saistītajiem birojiem:

| a) | vietējās saistības vietējā valūtā; |
| --- | --- |

a)

vietējās saistības vietējā valūtā;

| b) | ārvalstu saistības (izņemot vietējās saistības vietējā valūtā). |
| --- | --- |

b)

ārvalstu saistības (izņemot vietējās saistības vietējā valūtā).

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1223/2014

(2014. gada 14. novembris),

ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz procedūras “ievešana pārstrādei” vienkāršotu noslēgšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un jo īpaši tās 247. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (2) 544. pantā paredzēts vienkāršot procedūras “ievešana pārstrādei” noslēgšanu. Saskaņā ar šo vienkāršojumu konkrētas ievedpreces tiek uzskatītas par atpakaļizvestām vai izvestām, kaut arī faktiski tās ir laistas Savienības tirgū bez secīgas muitas deklarācijas un bez ievedmuitas nomaksas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (2) 544. pantā paredzēts vienkāršot procedūras “ievešana pārstrādei” noslēgšanu. Saskaņā ar šo vienkāršojumu konkrētas ievedpreces tiek uzskatītas par atpakaļizvestām vai izvestām, kaut arī faktiski tās ir laistas Savienības tirgū bez secīgas muitas deklarācijas un bez ievedmuitas nomaksas.

| (2) | Regulas (EEK) Nr. 2454/93 544. panta c) punkts attiecas uz civilās aviācijas gaisa kuģu (lidaparātu) piegādi. Procedūras “ievešana pārstrādei” vienkāršota noslēgšana attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģiem stiprina aviācijas nozares konkurētspēju starptautiskā līmenī un veicina pievienotās vērtības radīšanu Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 544. panta c) punkts attiecas uz civilās aviācijas gaisa kuģu (lidaparātu) piegādi. Procedūras “ievešana pārstrādei” vienkāršota noslēgšana attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģiem stiprina aviācijas nozares konkurētspēju starptautiskā līmenī un veicina pievienotās vērtības radīšanu Savienībā.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 2454/93 544. panta c) punkta darbības joma būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā militāros gaisa kuģus, tā ka attiecībā uz tiem varētu izmantot procedūras “ievešana pārstrādei” vienkāršotu noslēgšanu tādā pašā veidā kā civilajiem gaisa kuģiem. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 544. panta c) punkta darbības joma būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā militāros gaisa kuģus, tā ka attiecībā uz tiem varētu izmantot procedūras “ievešana pārstrādei” vienkāršotu noslēgšanu tādā pašā veidā kā civilajiem gaisa kuģiem.

| (4) | Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2454/93 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2454/93 būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2454/93 544. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

| “c) | gaisa kuģu piegāde; uzraudzības iestāde tomēr atļauj procedūru noslēgt, kad ievedpreces ir pirmo reizi lietotas gaisa kuģu vai to daļu izgatavošanai, remontēšanai, pārveidošanai vai pārbūvei, ar nosacījumu, ka pēc turētāja uzskaites datiem ir iespējams pārbaudīt, vai procedūra tiek piemērota un izpildīta pareizi;” |
| --- | --- |

“c)

gaisa kuģu piegāde; uzraudzības iestāde tomēr atļauj procedūru noslēgt, kad ievedpreces ir pirmo reizi lietotas gaisa kuģu vai to daļu izgatavošanai, remontēšanai, pārveidošanai vai pārbūvei, ar nosacījumu, ka pēc turētāja uzskaites datiem ir iespējams pārbaudīt, vai procedūra tiek piemērota un izpildīta pareizi;”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

2

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1224/2014

(2014. gada 14. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 14. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 85,5 |
| MA | 80,0 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 77,5 |
| 0707 00 05 | AL | 62,5 |
| JO | 194,1 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 127,7 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 130,6 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 50 10 | TR | 88,8 |
| ZZ | 88,8 |
| 0806 10 10 | BR | 287,2 |
| LB | 369,0 |
| PE | 266,8 |
| TR | 150,2 |
| US | 278,5 |
| ZZ | 270,3 |
| 0808 10 80 | BR | 53,4 |
| CA | 135,3 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 148,5 |
| US | 102,4 |
| ZA | 109,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

85,5

MA

80,0

MK

67,1

ZZ

77,5

0707 00 05

AL

62,5

JO

194,1

TR

126,4

ZZ

127,7

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,6

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

130,6

TR

74,4

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

74,2

ZZ

74,2

0805 50 10

TR

88,8

ZZ

88,8

0806 10 10

BR

287,2

LB

369,0

PE

266,8

TR

150,2

US

278,5

ZZ

270,3

0808 10 80

BR

53,4

CA

135,3

CL

85,2

NZ

148,5

US

102,4

ZA

109,9

ZZ

105,8

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/40

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 7. novembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kura izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz 15 šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

(2014/794/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 2010. gada 6. oktobrī tika parakstīts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”). Nolīgumā ir ietverts Protokols par sadarbību kultūras jomā (“protokols”), ar kuru atbilstīgi tā 1. pantam tiek izveidota sistēma, kurā Puses sadarbojas, lai veicinātu kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņu, ietverot inter alia audiovizuālo sektoru. |
| --- | --- |

(1)

2010. gada 6. oktobrī tika parakstīts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”). Nolīgumā ir ietverts Protokols par sadarbību kultūras jomā (“protokols”), ar kuru atbilstīgi tā 1. pantam tiek izveidota sistēma, kurā Puses sadarbojas, lai veicinātu kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņu, ietverot inter alia audiovizuālo sektoru.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu tas kopš 2011. gada 1. jūlija tiek daļēji provizoriski piemērots ar Padomes Lēmumu 2011/265/ES (2) (“lēmums”), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu tas kopš 2011. gada 1. jūlija tiek daļēji provizoriski piemērots ar Padomes Lēmumu 2011/265/ES (2) (“lēmums”), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

| (3) | Saskaņā ar lēmuma 6. pantu nostāju, kas Savienībai attiecībā uz lēmumiem ar juridiskām sekām jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā (“komiteja”), nosaka Padome, lemjot saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar lēmuma 6. pantu nostāju, kas Savienībai attiecībā uz lēmumiem ar juridiskām sekām jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā (“komiteja”), nosaka Padome, lemjot saskaņā ar Līgumu.

| (4) | Protokola 3.bis pantā ir noteikts, ka komiteja nekavējoties pēc tās izveides sagatavo 15 personu sarakstu, kuras strādās par šķīrējtiesnešiem. |
| --- | --- |

(4)

Protokola 3.bis pantā ir noteikts, ka komiteja nekavējoties pēc tās izveides sagatavo 15 personu sarakstu, kuras strādās par šķīrējtiesnešiem.

| (5) | Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas komitejā jāieņem attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi. |
| --- | --- |

(5)

Savienībai būtu jānosaka nostāja, kas komitejā jāieņem attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi.

| (6) | Tāpēc Savienības nostāja komitejā būtu jābalsta uz pievienoto lēmuma projektu, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Savienības nostāja komitejā būtu jābalsta uz pievienoto lēmuma projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Komitejā sadarbībai kultūras jomā, kura izveidota ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz 15 personu saraksta izveidi, kas pildīs šķīrējtiesnešu funkcijas, tiek balstīta uz šim lēmumam pievienoto Komitejas sadarbībai kultūras jomā lēmuma projektu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. C. PADOAN

---

(1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2011/265/ES (2010. gada 16. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 127, 14.5.2011., 1. lpp.).

2

---

PROJEKTS

ES UN KOREJAS KOMITEJAS SADARBĪBAI KULTŪRAS JOMĀ LĒMUMS Nr. ...

(... gada ...)

par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi, kas minēts 3.bis pantā Protokolā par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

KOMITEJA SADARBĪBAI KULTŪRAS JOMĀ,

ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Protokolu par sadarbību kultūras jomā, kas pievienots Brīvās tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 3.bis pantu,

tā kā:

| (1) | Protokola par sadarbību kultūras jomā (“protokols”) 3.bis pantā paredzēta domstarpību izšķiršana, kas izklāstīta Četrpadsmitajā nodaļā Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, atbilstoši kurai domstarpības risina, izmantojot šķīrējtiesu. |
| --- | --- |

(1)

Protokola par sadarbību kultūras jomā (“protokols”) 3.bis pantā paredzēta domstarpību izšķiršana, kas izklāstīta Četrpadsmitajā nodaļā Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, atbilstoši kurai domstarpības risina, izmantojot šķīrējtiesu.

| (2) | Domstarpību gadījumā Puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas sastāvu. |
| --- | --- |

(2)

Domstarpību gadījumā Puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas sastāvu.

| (3) | Ja Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesas sastāvu, tad tās sastāvu nosaka, izlozējot no saraksta, kas izveidots saskaņā ar protokola 3.bis panta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(3)

Ja Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesas sastāvu, tad tās sastāvu nosaka, izlozējot no saraksta, kas izveidots saskaņā ar protokola 3.bis panta c) apakšpunktu.

| (4) | Puses ir vienojušās par 15 šķīrējtiesnešu sarakstu, |
| --- | --- |

(4)

Puses ir vienojušās par 15 šķīrējtiesnešu sarakstu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izveidots 15 šķīrējtiesnešu saraksts saskaņā ar protokola 3.bis panta c) apakšpunktu. Saraksts ir pievienots šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Komitejas sadarbībai kultūras jomā vārdā –

Pirmais ministra vietnieks

Korejas Republikas Kultūras, sporta un tūrisma ministrija

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors

Eiropas Komisija

---

PIELIKUMS

ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS

ES ierosinātie šķīrējtiesneši

James BRIDGEMAN

Ursula KRIEBAUM

Alessandra LANCIOTTI

Hélène RUIZ FABRI

Jan WOUTERS

Korejas ierosinātie šķīrējtiesneši

Byung-Chol YOON

Eun Young PARK

Young Jae CHO

Seung-Soo CHOI

Chang Hwan SHIN

Priekšsēdētāji

Florentino P. FELICIANO (Filipīnas)

Juan Antonio DORANTES (Meksika)

Christian HÄBERLI (Šveice)

Leng Sun CHAN (Malaizija)

Teresa CHENG (Ķīna)

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/44

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 7. novembris),

ar kuru pagarina piemērošanas termiņu Īstenošanas lēmumam 2011/335/ES, ar ko Lietuvas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2014/795/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) (PVN direktīva) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2014. gada 16. maijā, Lietuva lūdza atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta 11. punkta, lai turpinātu piemērot atbrīvojumu no nodokļa tiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 45 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā dienā, kad Lietuva pievienojās Savienībai (“pasākums”). Ar pasākumu minētos nodokļa maksātājus atbrīvotu no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (PVN) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2.–6. nodaļā. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2014. gada 16. maijā, Lietuva lūdza atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta 11. punkta, lai turpinātu piemērot atbrīvojumu no nodokļa tiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 45 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā dienā, kad Lietuva pievienojās Savienībai (“pasākums”). Ar pasākumu minētos nodokļa maksātājus atbrīvotu no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (PVN) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2.–6. nodaļā.

| (2) | Komisija 2014. gada 6. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Lietuvas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 12. jūnija vēstulē paziņoja Lietuvai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 6. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Lietuvas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 12. jūnija vēstulē paziņoja Lietuvai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pagarinātais pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 29 000, kas ir Lietuvai atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 11. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pagarinātais pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 29 000, kas ir Lietuvai atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 11. punktu.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2011/335/ES (2) Lietuvai tika dota atļauja piemērot atkāpi un līdz 2014. gada 31. decembrim piešķirt atbrīvojumu tiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 45 000. Tā kā šīs robežvērtības rezultātā mazajiem uzņēmumiem ir mazākas PVN saistības, Lietuvai būtu jāatļauj pasākumu pagarināt vēl uz noteiktu laika posmu. Nodokļa maksātājiem aizvien būs iespēja izvēlēties parasto PVN režīmu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas Lēmumu 2011/335/ES (2) Lietuvai tika dota atļauja piemērot atkāpi un līdz 2014. gada 31. decembrim piešķirt atbrīvojumu tiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 45 000. Tā kā šīs robežvērtības rezultātā mazajiem uzņēmumiem ir mazākas PVN saistības, Lietuvai būtu jāatļauj pasākumu pagarināt vēl uz noteiktu laika posmu. Nodokļa maksātājiem aizvien būs iespēja izvēlēties parasto PVN režīmu.

| (5) | Vadoties pēc Lietuvas sniegtās informācijas, atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

Vadoties pēc Lietuvas sniegtās informācijas, atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem.

| (6) | Atkāpe neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(6)

Atkāpe neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas Lēmuma 2011/335/ES 2. panta otrajā daļā datumu “līdz 2014. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2017. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.

Briselē, 2014. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. C. PADOAN

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums 2011/335/ES (2011. gada 30. maijs), ar ko Lietuvas Republikai atļauj piemērot atkāpi no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 150, 9.6.2011., 6. lpp.).

2

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/46

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 7. novembris),

ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2014/796/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) (PVN direktīva) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2014. gada 1. jūlijā, Latvija lūdza atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai atbrīvotu no nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 50 000 (“pasākums”). Ar pasākumu minētos nodokļa maksātājus atbrīvotu no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (PVN) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2.–6. nodaļā. Šāds pasākums Latvijai jau bija piešķirts ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2010/584/ES (2), kurš bija spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2014. gada 1. jūlijā, Latvija lūdza atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta 10. punkta, lai atbrīvotu no nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 50 000 (“pasākums”). Ar pasākumu minētos nodokļa maksātājus atbrīvotu no dažām vai visām pievienotās vērtības nodokļa (PVN) saistībām, kas minētas PVN direktīvas XI sadaļas 2.–6. nodaļā. Šāds pasākums Latvijai jau bija piešķirts ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2010/584/ES (2), kurš bija spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (2) | Komisija 2014. gada 7. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 11. augusta vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 7. augusta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Latvijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 11. augusta vēstulē paziņoja Latvijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 17 200, kas ir Latvijai atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar PVN direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir lielāka par EUR 17 200, kas ir Latvijai atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 10. punktu.

| (4) | Augstāka robežvērtība īpašajā shēmā ir vienkāršošanas pasākums, jo tā var ievērojami samazināt PVN saistības mazākajiem uzņēmumiem, vienlaikus īpašā shēma nodokļa maksātājiem ir fakultatīva un dod uzņēmumiem iespēju izvēlēties parasto PVN režīmu. |
| --- | --- |

(4)

Augstāka robežvērtība īpašajā shēmā ir vienkāršošanas pasākums, jo tā var ievērojami samazināt PVN saistības mazākajiem uzņēmumiem, vienlaikus īpašā shēma nodokļa maksātājiem ir fakultatīva un dod uzņēmumiem iespēju izvēlēties parasto PVN režīmu.

| (5) | Vadoties pēc Latvijas sniegtās informācijas, atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(5)

Vadoties pēc Latvijas sniegtās informācijas, atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem.

| (6) | Atkāpe neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(6)

Atkāpe neietekmē Savienības pašu resursus, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 10. punkta, Latvijas Republikai tiek atļauts atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 50 000.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro līdz 2017. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. C. PADOAN

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums 2010/584/ES (2010. gada 27. septembris), ar ko Latvijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 256, 30.9.2010., 29. lpp.).

2

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/48

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 7. novembris),

ar ko Igaunijas Republikai atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 168. panta un 168.a panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2014/797/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas 2014. gada 26. maijā reģistrēta Komisijā, Igaunija lūdza atļauju piemērot atkāpi no Direktīvā 2006/112/EK paredzētā noteikuma par tiesībām atskaitīt priekšnodokli attiecībā uz vieglajiem automobiļiem. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas 2014. gada 26. maijā reģistrēta Komisijā, Igaunija lūdza atļauju piemērot atkāpi no Direktīvā 2006/112/EK paredzētā noteikuma par tiesībām atskaitīt priekšnodokli attiecībā uz vieglajiem automobiļiem.

| (2) | Komisija 2014. gada 11. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Igaunijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 12. jūnija vēstulē paziņoja Igaunijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2014. gada 11. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Igaunijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 12. jūnija vēstulē paziņoja Igaunijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (3) | Direktīvas 2006/112/EK 168. un 168.a pantā ir noteiktas nodokļa maksātāja tiesības atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas maksājams par precēm un pakalpojumiem, ko minētā persona saņēmusi izmantošanai minētās personas darījumos, kuriem uzliekams nodoklis. Minētās direktīvas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēta prasība nodokļa maksātājiem uzskaitīt PVN, ja saimnieciskās darbības aktīvus izmanto ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2006/112/EK 168. un 168.a pantā ir noteiktas nodokļa maksātāja tiesības atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas maksājams par precēm un pakalpojumiem, ko minētā persona saņēmusi izmantošanai minētās personas darījumos, kuriem uzliekams nodoklis. Minētās direktīvas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēta prasība nodokļa maksātājiem uzskaitīt PVN, ja saimnieciskās darbības aktīvus izmanto ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām.

| (4) | Bieži vien ir sarežģīti precīzi identificēt izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, un, pat ja tas ir iespējams, attiecīgā metode bieži vien ir apgrūtinoša. Atbilstīgi pieprasītajai atļaujai vieglajiem automobiļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai, PVN apmēru, ko ir tiesības atskaitīt saistībā ar izdevumiem, ar dažiem izņēmumiem nosaka kā fiksētu procentu likmi. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Igaunijas iestādes uzskata 50 % likmi par pamatotu. Lai novērstu nodokļa dubultu uzlikšanu, vienlaicīgi jāaptur prasība veikt PVN uzskaiti attiecībā uz vieglo automobiļu izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, ja uz to attiecas ar šo lēmumu atļautais ierobežojums. Ar minēto vienkāršošanas pasākumu zūd vajadzība pēc uzskaites par uzņēmuma automobiļu izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām un vienlaicīgi tiek novērsta nodokļu nemaksāšana nepareizas uzskaites rezultātā. |
| --- | --- |

(4)

Bieži vien ir sarežģīti precīzi identificēt izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, un, pat ja tas ir iespējams, attiecīgā metode bieži vien ir apgrūtinoša. Atbilstīgi pieprasītajai atļaujai vieglajiem automobiļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai, PVN apmēru, ko ir tiesības atskaitīt saistībā ar izdevumiem, ar dažiem izņēmumiem nosaka kā fiksētu procentu likmi. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Igaunijas iestādes uzskata 50 % likmi par pamatotu. Lai novērstu nodokļa dubultu uzlikšanu, vienlaicīgi jāaptur prasība veikt PVN uzskaiti attiecībā uz vieglo automobiļu izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, ja uz to attiecas ar šo lēmumu atļautais ierobežojums. Ar minēto vienkāršošanas pasākumu zūd vajadzība pēc uzskaites par uzņēmuma automobiļu izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām un vienlaicīgi tiek novērsta nodokļu nemaksāšana nepareizas uzskaites rezultātā.

| (5) | Atskaitīšanas tiesību ierobežojums saskaņā ar pieprasīto atļauju būtu jāattiecina uz PVN, kas maksājams par konkrētu vieglo automobiļu pirkumu, līzingu, iegādi Kopienas iekšienē, importēšanu un ar to saistītiem izdevumiem, tai skaitā degvielas iegādi. |
| --- | --- |

(5)

Atskaitīšanas tiesību ierobežojums saskaņā ar pieprasīto atļauju būtu jāattiecina uz PVN, kas maksājams par konkrētu vieglo automobiļu pirkumu, līzingu, iegādi Kopienas iekšienē, importēšanu un ar to saistītiem izdevumiem, tai skaitā degvielas iegādi.

| (6) | Pieprasītā atļauja būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz vieglajiem automobiļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 3 500 kilogramus un kuriem papildus vadītāja sēdvietai ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas. Tādus automobiļus, kuru maksimālā pieļaujamā masa pārsniedz 3 500 kilogramus un kuriem papildus vadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, minēto automobiļu specifikas vai saimnieciskās darbības, kurai tos izmanto, veida dēļ maz izmanto citiem nolūkiem, kas nav saimnieciskā darbība. Būtu jāpievieno arī sīki izstrādāts to vieglo automobiļu kategoriju saraksts, kas nav atļauti, pamatojoties uz to īpašo izmantojumu. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasītā atļauja būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz vieglajiem automobiļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 3 500 kilogramus un kuriem papildus vadītāja sēdvietai ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas. Tādus automobiļus, kuru maksimālā pieļaujamā masa pārsniedz 3 500 kilogramus un kuriem papildus vadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas, minēto automobiļu specifikas vai saimnieciskās darbības, kurai tos izmanto, veida dēļ maz izmanto citiem nolūkiem, kas nav saimnieciskā darbība. Būtu jāpievieno arī sīki izstrādāts to vieglo automobiļu kategoriju saraksts, kas nav atļauti, pamatojoties uz to īpašo izmantojumu.

| (7) | Atļauja būtu jāpiešķir uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim, lai ļautu pārbaudīt tās nepieciešamību un efektivitāti, kā arī proporcionālo sadalījumu starp izmantojumu saimnieciskajai darbībai un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, kas ir tās pamats. |
| --- | --- |

(7)

Atļauja būtu jāpiešķir uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim, lai ļautu pārbaudīt tās nepieciešamību un efektivitāti, kā arī proporcionālo sadalījumu starp izmantojumu saimnieciskajai darbībai un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, kas ir tās pamats.

| (8) | Gadījumā, ja Igaunija uzskata, ka ir nepieciešams atļauju pagarināt vēl pēc 2017. gada, tai ne vēlāk kā 2017. gada 31. martā būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums, kurā ietverts piemērotās procentuālās daļas pārskats, kopā ar pagarinājuma pieprasījumu. |
| --- | --- |

(8)

Gadījumā, ja Igaunija uzskata, ka ir nepieciešams atļauju pagarināt vēl pēc 2017. gada, tai ne vēlāk kā 2017. gada 31. martā būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums, kurā ietverts piemērotās procentuālās daļas pārskats, kopā ar pagarinājuma pieprasījumu.

| (9) | Atkāpei būs tikai nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(9)

Atkāpei būs tikai nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 168. un 168.a panta, Igaunijai atļauj līdz 50 % ierobežot tiesības atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas maksājams par izdevumiem saistībā ar vieglajiem automobiļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai.

2. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, Igaunija neuzskata, ka tāda vieglā automobiļa izmantošana ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, kas ir nodokļu maksātāja saimnieciskās darbības aktīvu daļa, ir pakalpojumu sniegšana par atlīdzību, ja uz minēto automobili attiecas saskaņā ar šā lēmuma 1. pantu atļautais ierobežojums.

3. pants

Šā lēmuma 1. pantā minētie izdevumi aptver vieglo automobiļu, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai, pirkumu, līzingu, iegādi Kopienas iekšienē un importēšanu, kā arī ar to saistītos izdevumus, tostarp degvielas iegādi.

4. pants

Šo lēmumu piemēro tikai vieglajiem automobiļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 3 500 kilogramus un kuros papildus autovadītāja sēdvietai ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas.

5. pants

Šā lēmuma 1. un 2. pantu nepiemēro šādu kategoriju vieglajiem automobiļiem:

| a) | automobiļiem, kas nopirkti tālākpārdošanai, īrei vai līzingam; |
| --- | --- |

a)

automobiļiem, kas nopirkti tālākpārdošanai, īrei vai līzingam;

| b) | automobiļiem, ko izmanto pasažieru pārvadājumiem par atlīdzību, tostarp taksometra pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

automobiļiem, ko izmanto pasažieru pārvadājumiem par atlīdzību, tostarp taksometra pakalpojumiem;

| c) | automobiļiem, ko izmanto braukšanas apmācībām. |
| --- | --- |

c)

automobiļiem, ko izmanto braukšanas apmācībām.

6. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro līdz 2017. gada 31. decembrim.

2.   Pieprasījumu pagarināt šajā lēmumā paredzētās atļaujas termiņu Komisijai iesniedz līdz 2017. gada 31. martam, un tam pievieno ziņojumu, kurā ietverts pārskats par 1. pantā noteikto procentuālo daļu.+

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Igaunijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. C. PADOAN

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 13. novembris),

ar ko attiecībā uz Savienības iekšējai tirdzniecībai ar liellopiem un cūkām paredzēto veselības sertifikātu paraugu veidlapām un papildu veselības prasībām, kuras Savienības iekšējā tirdzniecībā ar mājas cūkām piemērojamas attiecībā uz Trichinella, groza Padomes Direktīvas 64/432/EEK F pielikumu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 8336)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/798/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 16. panta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 64/432/EEK paredz dzīvnieku veselības nosacījumus, kas reglamentē Savienības iekšējo tirdzniecību ar liellopiem un cūkām. Cita starpā tā nosaka, ka, pārvadājot liellopus un cūkas uz galamērķi, tām līdzi jābūt direktīvas F pielikuma attiecīgi 1. vai 2. paraugā sniegtajam veselības sertifikātam. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 64/432/EEK paredz dzīvnieku veselības nosacījumus, kas reglamentē Savienības iekšējo tirdzniecību ar liellopiem un cūkām. Cita starpā tā nosaka, ka, pārvadājot liellopus un cūkas uz galamērķi, tām līdzi jābūt direktīvas F pielikuma attiecīgi 1. vai 2. paraugā sniegtajam veselības sertifikātam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 599/2004 (2) 1. pantu dažādos Savienības iekšējai tirdzniecībai paredzētos veselības sertifikātus noformē, ņemot vērā tās pielikumā iekļauto vienoto paraugu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 599/2004 (2) 1. pantu dažādos Savienības iekšējai tirdzniecībai paredzētos veselības sertifikātus noformē, ņemot vērā tās pielikumā iekļauto vienoto paraugu.

| (3) | Ņemot vērā to, ka tiks veikti pielāgojumi Direktīvas 64/432/EEK F pielikuma 1. un 2. paraugā sniegto veselības sertifikātu saturā, ir nepieciešams pielāgot arī šo veselības sertifikātu veidlapas. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka tiks veikti pielāgojumi Direktīvas 64/432/EEK F pielikuma 1. un 2. paraugā sniegto veselības sertifikātu saturā, ir nepieciešams pielāgot arī šo veselības sertifikātu veidlapas.

| (4) | Direktīvas 64/432/EEK 6. panta 2. punkta e) apakšpunkta un 3. punkta noteikumi zaudēja spēku 2000. gada 31. decembrī, tāpēc minētās direktīvas F pielikumā sniegtā veselības sertifikāta 1. paraugā tiem vairs nebūtu jāparādās kā sertificēšanas izvēlēm. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 64/432/EEK 6. panta 2. punkta e) apakšpunkta un 3. punkta noteikumi zaudēja spēku 2000. gada 31. decembrī, tāpēc minētās direktīvas F pielikumā sniegtā veselības sertifikāta 1. paraugā tiem vairs nebūtu jāparādās kā sertificēšanas izvēlēm.

| (5) | Komisijas Regula (EK) Nr. 2075/2005 (3) paredz noteikumus tādu saimniecību [novietņu] statusa noteikšanai, kurās tur mājas cūkas. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2075/2005 (3) paredz noteikumus tādu saimniecību [novietņu] statusa noteikšanai, kurās tur mājas cūkas.

| (6) | Komisijas Regula (ES) Nr. 216/2014 (4), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, paredz prasības, kuras pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem jāizpilda, lai to saimniecības oficiāli atzītu par tādām, kurās piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, un attiecībā uz šādām saimniecībām piešķir atkāpi no kaušanas nolūkā piemērojamās testēšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas Regula (ES) Nr. 216/2014 (4), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, paredz prasības, kuras pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem jāizpilda, lai to saimniecības oficiāli atzītu par tādām, kurās piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus, un attiecībā uz šādām saimniecībām piešķir atkāpi no kaušanas nolūkā piemērojamās testēšanas noteikumiem.

| (7) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1114/2014 (5), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, ir skaidrots, kādi noteikumi attiecas uz vaislai vai ražošanai paredzētām mājas cūkām, kuras caur savākšanas centriem pārvieto no vienas saimniecības uz otru. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1114/2014 (5), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, ir skaidrots, kādi noteikumi attiecas uz vaislai vai ražošanai paredzētām mājas cūkām, kuras caur savākšanas centriem pārvieto no vienas saimniecības uz otru.

| (8) | Lai dalībvalstis saistībā ar kaušanu varētu izmantot piemērotu testēšanas režīmu attiecībā uz Trichinella un neapdraudēt tās galamērķa saimniecības statusu, uz kuru pārvieto vaislai vai ražošanai paredzētās mājas cūkas, Direktīvas 64/432/EEK F pielikumā sniegtajā veselības sertifikāta 2. paraugā, kas paredzēts Savienības iekšējai tirdzniecībai ar cūkām, būtu jāiekļauj informācija, ka to dzīvnieku, ar kuriem notiek tirdzniecība, izcelsmes saimniecība oficiāli ir atzīta par tādu, kurā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Lai dalībvalstis saistībā ar kaušanu varētu izmantot piemērotu testēšanas režīmu attiecībā uz Trichinella un neapdraudēt tās galamērķa saimniecības statusu, uz kuru pārvieto vaislai vai ražošanai paredzētās mājas cūkas, Direktīvas 64/432/EEK F pielikumā sniegtajā veselības sertifikāta 2. paraugā, kas paredzēts Savienības iekšējai tirdzniecībai ar cūkām, būtu jāiekļauj informācija, ka to dzīvnieku, ar kuriem notiek tirdzniecība, izcelsmes saimniecība oficiāli ir atzīta par tādu, kurā piemēro kontrolētus turēšanas apstākļus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2075/2005 8. pantu.

| (9) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 64/432/EEK F pielikums. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 64/432/EEK F pielikums.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 64/432/EEK F pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Briselē, 2014. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 599/2004 par vienota parauga sertifikāta un inspekcijas ziņojuma ieviešanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (OV L 94, 31.3.2004., 44. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2005. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (OV L 338, 22.12.2005., 60. lpp.).

3

Trichinella

(4)  Komisijas 2014. gada 7. marta Regula (ES) Nr. 216/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (OV L 69, 8.3.2014., 85. lpp.).

4

Trichinella

(5)  Komisijas 2014. gada 21. oktobra Regula (ES) Nr. 1114/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2075/2005, ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām Trichinella pārbaudēm gaļā (OV L 302, 22.10.2014., 46. lpp.).

5

Trichinella

---

PIELIKUMS

“F PIELIKUMS

1. paraugs

Dzīvnieku veselības sertifikāts vaislai/ražošanai/kaušanai paredzētiem liellopu sugas dzīvniekiem

Image

Image

Image

Image

Image

2. paraugs

Dzīvnieku veselības sertifikāts vaislai/ražošanai/kaušanai paredzētām cūkām

Image

Image

Image

Image

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/61

---

AKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 4/2014

(2014. gada 23. oktobris)

par pilnvarām, ko paredzēts piešķirt Uzņēmumu attīstības centra (UAC) valdei

(2014/799/ES)

ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”) (1), un jo īpaši minētā nolīguma III pielikuma 2. pantu,

tā kā:

| (1) | ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. panta 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja uzrauga UAC kopējo stratēģiju un UAC valdes darbu. |
| --- | --- |

(1)

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. panta 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja uzrauga UAC kopējo stratēģiju un UAC valdes darbu.

| (2) | Valde uzrauga UAC darbu (2. panta 7. punkta b) apakšpunkts), pieņem UAC programmu un UAC budžetu (2. panta 7. punkta c) apakšpunkts) un iesniedz ĀKK un ES Vēstnieku komitejai periodiskus ziņojumus un novērtējumus (2. panta 7. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(2)

Valde uzrauga UAC darbu (2. panta 7. punkta b) apakšpunkts), pieņem UAC programmu un UAC budžetu (2. panta 7. punkta c) apakšpunkts) un iesniedz ĀKK un ES Vēstnieku komitejai periodiskus ziņojumus un novērtējumus (2. panta 7. punkta d) apakšpunkts).

| (3) | UAC statūtos un reglamentā, kas pieņemti ar ĀKK un EK Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 8/2005 (“UAC statūti”), un UAC finanšu noteikumos, kas pieņemti ar ĀKK un EK Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 5/2004 (“UAC finanšu noteikumi”), ir paredzēti drošības pasākumi attiecībā uz ĀKK un ES Vēstnieku komitejas sniegtu informāciju un tās īstenotu kontroli. |
| --- | --- |

(3)

UAC statūtos un reglamentā, kas pieņemti ar ĀKK un EK Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 8/2005 (“UAC statūti”), un UAC finanšu noteikumos, kas pieņemti ar ĀKK un EK Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 5/2004 (“UAC finanšu noteikumi”), ir paredzēti drošības pasākumi attiecībā uz ĀKK un ES Vēstnieku komitejas sniegtu informāciju un tās īstenotu kontroli.

| (4) | ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos pienācīgi slēgt UAC un grozīt ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumu un šim nolūkam nolēma ĀKK un ES Vēstnieku komitejai piešķirt pilnvaras šo jautājumu virzīt nolūkā pieņemt vajadzīgos lēmumus. |
| --- | --- |

(4)

ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos pienācīgi slēgt UAC un grozīt ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumu un šim nolūkam nolēma ĀKK un ES Vēstnieku komitejai piešķirt pilnvaras šo jautājumu virzīt nolūkā pieņemt vajadzīgos lēmumus.

| (5) | Minētajā kopīgajā deklarācijā ĀKK un ES Ministru padome izveidoja ĀKK un ES Kopīgo darba grupu (“KDG”), lai nodrošinātu, ka UAC tiek slēgts, ievērojot pēc iespējas labākus nosacījumus, |
| --- | --- |

(5)

Minētajā kopīgajā deklarācijā ĀKK un ES Ministru padome izveidoja ĀKK un ES Kopīgo darba grupu (“KDG”), lai nodrošinātu, ka UAC tiek slēgts, ievērojot pēc iespējas labākus nosacījumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ievērojot šā lēmuma 2., 3. un 4. pantā ietvertos nosacījumus, ĀKK un ES Vēstnieku komiteja ar šo pilnvaro UAC valdi nekavējoties veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sagatavotu UAC slēgšanai.

2.   UAC slēgšanā tiek ievērotas ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma III pielikumā paredzētās UAC uzraudzības iestāžu kompetences un ĀKK un ES Ministru padomes 2014. gada 20. jūnija kopīgajā deklarācijā izklāstītie pasākumi.

2. pants

1.   UAC valde pēc iespējas drīz, vēlākais līdz 2014. gada 23. decembrim, noslēdz līgumu ar administratoru, lai sagatavotu un īstenotu slēgšanas plānu, kā arī lai vadītu UAC slēgšanas procesā.

2.   Slēgšanas plāns nodrošina, ka UAC tiek slēgts pienācīgi, ievērojot visu iesaistīto trešo personu tiesības un nodrošinot, ka pašreizējos privātā sektora atbalsta projektus pabeidz vai nu pats UAC, vai uzņēmums, kuram var uzticēt to pārvaldību.

3.   Slēgšanas plānā paredz, ka UAC likvidācija tiks pabeigta līdz 2016. gada 31. decembrim. Slēgšanas plānā ietver laiku, kas vajadzīgs, lai veiktu galīgos maksājumus, sagatavotu nobeiguma ziņojumus un veiktu finanšu un obligāto revīziju, lai UAC likvidētu līdz 2016. gada 31. decembrim.

3. pants

1.   Saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas ĀKK un ES partnerības nolīgumā, UAC statūtos un UAC finanšu noteikumos, ĀKK un ES Vēstnieku komiteja saņem UAC valdes pieņemto slēgšanas plānu.

2.   UAC valde ĀKK un ES Vēstnieku komitejai sniedz ceturkšņa ziņojumus par slēgšanas procesā gūto progresu.

4. pants

UAC valde sniegs konsultācijas KDG par 2. panta 1. punktā minētā administratora pilnvaru projektu, kā arī par slēgšanas plāna un izpildes priekšlikuma projektu.

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 23. oktobrī

ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

S. SANNINO

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp. Nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

1

---

Labojumi

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/63

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 626/2008/EK (2008. gada 30. jūnijs) par sistēmu atlasi mobilo satelītsakaru pakalpojumu (MSP) nodrošināšanai un atļauju piešķiršanu šīm sistēmām

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 172, 2008. gada 2. jūlijs
  )

20. lappusē 7. panta 2. punkta e) apakšpunktā:

tekstu:

| “e) | jebkuras nepieciešamās izmantošanas tiesības piešķir uz 18 mēnešiem no dienas, kad saskaņā ar 5. panta 2. punktā vai 6. panta 3. punktā minēto procedūru ir pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēju atlasi.” |
| --- | --- |

“e)

jebkuras nepieciešamās izmantošanas tiesības piešķir uz 18 mēnešiem no dienas, kad saskaņā ar 5. panta 2. punktā vai 6. panta 3. punktā minēto procedūru ir pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēju atlasi.”

lasīt šādi:

| “e) | jebkuras nepieciešamās izmantošanas tiesības un atļaujas piešķir uz 18 gadiem no dienas, kad saskaņā ar 5. panta 2. punktā vai 6. panta 3. punktā minēto procedūru ir pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēju atlasi.” |
| --- | --- |

“e)

jebkuras nepieciešamās izmantošanas tiesības un atļaujas piešķir uz 18 gadiem no dienas, kad saskaņā ar 5. panta 2. punktā vai 6. panta 3. punktā minēto procedūru ir pieņemts lēmums par pieteikuma iesniedzēju atlasi.”

---

| 15.11.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 330/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 330/63

---

Labojums Komisijas 2013. gada 20. novembra Īstenošanas direktīvā 2013/57/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, nosakot attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. panta un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumus attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 312, 2013. gada 21. novembris
  )

40. lappusē pielikuma A daļā, I pielikuma tabulas otrajā ailē “Vispārpieņemtais nosaukums”, pirmajā rindā:

tekstu:

“Šaurlapu aitu auzene”

lasīt šādi:

“Smalklapu aitu auzene”

40. lappusē pielikuma A daļā, I pielikuma tabulas otrajā ailē “Vispārpieņemtais nosaukums”, ceturtajā rindā:

tekstu:

“Asā auzene”

lasīt šādi:

“Raupjā auzene”

43. lappusē pielikuma B daļā, I pielikuma tabulas otrajā ailē “Vispārpieņemtais nosaukums”, vienpadsmitajā rindā:

tekstu:

“Virziņkāposti”

lasīt šādi:

“Lapu kāposti”

43. lappusē pielikuma B daļā, I pielikuma tabulas otrajā ailē “Vispārpieņemtais nosaukums”, divdesmit pirmajā rindā:

tekstu:

“Parastie cigoriņi”

lasīt šādi:

“Vitlufa cigoriņi”

---