# Euroopa Liidu C 387/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 387 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide1. november 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 387

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide1. november 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 387/01 | Nõukogu otsus, 28. oktoober 2014, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 387/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2014/C 387/03 | Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. novembrist 2014(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ) artiklile 10) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 387/01

Nõukogu otsus, 28. oktoober 2014, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

1

Euroopa Komisjon

2014/C 387/02

Euro vahetuskurss

2

2014/C 387/03

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. novembrist 2014(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ) artiklile 10)

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ) artiklile 10)

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 387/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7387 – BP / Statoil Fuel and Retail Aviation) (
  1
  ) | 4 |
| 2014/C 387/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7252 – Holcim/Lafarge) (
  1
  ) | 5 |
| 2014/C 387/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7389 – Aegon Spain / Santander Totta Seguros / Aegon Santander Vida / Aegon Santander Não Vida) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| 2014/C 387/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo) (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 387/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 8 |
| 2014/C 387/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 387/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7387 – BP / Statoil Fuel and Retail Aviation) (
  1
  )

1

4

2014/C 387/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7252 – Holcim/Lafarge) (
  1
  )

1

5

2014/C 387/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7389 – Aegon Spain / Santander Totta Seguros / Aegon Santander Vida / Aegon Santander Não Vida) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

2014/C 387/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo) (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2014/C 387/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

8

2014/C 387/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. oktoober 2014,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamise ja asendamise kohta

(2014/C 387/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, eelkõige selle artiklit 4 (1),

võttes arvesse Eesti valitsuse esitatud kandidatuuri

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 16. juuli 2012. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2012 kuni 17. septembrini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 16. juuli 2012. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2012 kuni 17. septembrini 2015.

| (2) | Seoses Kalle TOOMI tagasiastumisega on arenduskeskuse haldusnõukogu valitsuse esindajate kategoorias vabanenud Eesti liikme koht. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Kalle TOOMI tagasiastumisega on arenduskeskuse haldusnõukogu valitsuse esindajate kategoorias vabanenud Eesti liikme koht.

| (3) | Eespool nimetatud arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed tuleks nimetada ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed tuleks nimetada ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2015 järgmine isik:

VALITSUSE ESINDAJAD:

| EESTI | Rita SIILIVASK |
| --- | --- |

EESTI

Rita SIILIVASK

Luxembourg, 28. oktoober 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. L. GALLETTI

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 228, 31.7.2012, lk 3.

2

---

Euroopa Komisjon

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/2

---

Euro vahetuskurss (1)

31. oktoober 2014

(2014/C 387/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2524 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,18 |
| DKK | Taani kroon | 7,4444 |
| GBP | Inglise nael | 0,78425 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2664 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2067 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4900 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,770 |
| HUF | Ungari forint | 308,26 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,2177 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4163 |
| TRY | Türgi liir | 2,7769 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4249 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4120 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7125 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6045 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6111 |
| KRW | Korea vonn | 1 343,43 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,7517 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6559 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6640 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 169,68 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1210 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,355 |
| RUB | Vene rubla | 53,8575 |
| THB | Tai baat | 40,832 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0714 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8711 |
| INR | India ruupia | 76,8535 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2524

JPY

Jaapani jeen

140,18

DKK

Taani kroon

7,4444

GBP

Inglise nael

0,78425

SEK

Rootsi kroon

9,2664

CHF

Šveitsi frank

1,2067

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4900

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,770

HUF

Ungari forint

308,26

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,2177

RON

Rumeenia leu

4,4163

TRY

Türgi liir

2,7769

AUD

Austraalia dollar

1,4249

CAD

Kanada dollar

1,4120

HKD

Hongkongi dollar

9,7125

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6045

SGD

Singapuri dollar

1,6111

KRW

Korea vonn

1 343,43

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,7517

CNY

Hiina jüaan

7,6559

HRK

Horvaatia kuna

7,6640

IDR

Indoneesia ruupia

15 169,68

MYR

Malaisia ringit

4,1210

PHP

Filipiini peeso

56,355

RUB

Vene rubla

53,8575

THB

Tai baat

40,832

BRL

Brasiilia reaal

3,0714

MXN

Mehhiko peeso

16,8711

INR

India ruupia

76,8535

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/3

---

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. novembrist 2014

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1) artiklile 10)

(2014/C 387/03)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 338, 27.9.2014, lk 28.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.11.2014 | ... | 0,44 | 0,44 | 2,46 | 0,44 | 0,58 | 0,44 | 0,78 | 0,44 | 0,44 | 0,44 | 0,44 | 0,44 | 1,54 | 2,38 | 0,44 | 0,44 | 0,55 | 0,44 | 0,44 | 0,44 | 0,44 | 2,75 | 0,44 | 2,97 | 0,57 | 0,44 | 0,44 | 1,04 |
| 1.10.2014 | 31.10.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,46 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,54 | 2,38 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 2,97 | 0,68 | 0,53 | 0,53 | 1,04 |
| 1.9.2014 | 30.9.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,54 | 2,92 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 2,97 | 0,81 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.5.2014 | 31.8.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,54 | 2,92 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,06 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.4.2014 | 30.4.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,58 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 2,92 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,06 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.3.2014 | 31.3.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 1,83 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |
| 1.1.2014 | 28.2.2014 | 0,53 | 0,53 | 2,96 | 0,53 | 0,71 | 0,53 | 0,78 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,35 | 3,45 | 0,53 | 0,53 | 0,69 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 0,53 | 2,75 | 0,53 | 3,72 | 1,29 | 0,53 | 0,53 | 0,88 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.11.2014

...

0,44

0,44

2,46

0,44

0,58

0,44

0,78

0,44

0,44

0,44

0,44

0,44

1,54

2,38

0,44

0,44

0,55

0,44

0,44

0,44

0,44

2,75

0,44

2,97

0,57

0,44

0,44

1,04

1.10.2014

31.10.2014

0,53

0,53

2,46

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,54

2,38

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

2,97

0,68

0,53

0,53

1,04

1.9.2014

30.9.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,54

2,92

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

2,97

0,81

0,53

0,53

0,88

1.5.2014

31.8.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,54

2,92

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,06

0,53

0,53

0,88

1.4.2014

30.4.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,58

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

2,92

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,06

0,53

0,53

0,88

1.3.2014

31.3.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

1,83

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

1.1.2014

28.2.2014

0,53

0,53

2,96

0,53

0,71

0,53

0,78

0,53

0,53

0,53

0,53

0,53

2,35

3,45

0,53

0,53

0,69

0,53

0,53

0,53

0,53

2,75

0,53

3,72

1,29

0,53

0,53

0,88

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7387 – BP / Statoil Fuel and Retail Aviation)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 387/04)

| 1. | 27. oktoobril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames täielikult ettevõtjale BP plc. („BP”, Ühendkuningriik) kuuluv tütarettevõte BP Global Investments Limited („BP GIL”, Ühendkuningriik) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli täielikult ettevõtjale Alimentation Couche-Tard Inc. („Alimentation Couche-Tard”, Kanada) kuuluva tütarettevõtte Statoil Fuel & Retail Aviation AS („SFRA”, Norra) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. oktoobril 2014 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames täielikult ettevõtjale BP plc. („BP”, Ühendkuningriik) kuuluv tütarettevõte BP Global Investments Limited („BP GIL”, Ühendkuningriik) omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli täielikult ettevõtjale Alimentation Couche-Tard Inc. („Alimentation Couche-Tard”, Kanada) kuuluva tütarettevõtte Statoil Fuel & Retail Aviation AS („SFRA”, Norra) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   BP: nafta ja gaasi leiukohtade uurimise, arendamise ning nafta ja gaasi tootmisega tegelevate üksuste ülemaailmse kontserni emaettevõte. BP GIL on Ühendkuningriigi ettevõte ja üks BP kontserni valdusettevõtjaid, mis tegutseb mitmel alal kogu maailmas. Air BP, täielikult BP-le kuuluv tütarettevõte, keskendub lennukikütuse tarnimisele kogu maailmas;
  —   SFRA: täielikult Alimentation Couche-Tardile kuuluv tütarettevõte, mis tarnib lennukikütust otse lennujaamades (st osutab asjaomastes lennujaamades lennuettevõtjatele õhusõidukite tankimise teenust), teenused on kättesaadavad 80 EMP lennujaamas, peamiselt Skandinaavias. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   BP: nafta ja gaasi leiukohtade uurimise, arendamise ning nafta ja gaasi tootmisega tegelevate üksuste ülemaailmse kontserni emaettevõte. BP GIL on Ühendkuningriigi ettevõte ja üks BP kontserni valdusettevõtjaid, mis tegutseb mitmel alal kogu maailmas. Air BP, täielikult BP-le kuuluv tütarettevõte, keskendub lennukikütuse tarnimisele kogu maailmas;

—   SFRA: täielikult Alimentation Couche-Tardile kuuluv tütarettevõte, mis tarnib lennukikütust otse lennujaamades (st osutab asjaomastes lennujaamades lennuettevõtjatele õhusõidukite tankimise teenust), teenused on kättesaadavad 80 EMP lennujaamas, peamiselt Skandinaavias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7387 – BP / Statoil Fuel and Retail Aviation):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7387 – BP / Statoil Fuel and Retail Aviation):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7252 – Holcim/Lafarge)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 387/05)

| 1. | 27. oktoobril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Holcim Ltd („Holcim”, Šveits) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Lafarge SA („Lafarge”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. oktoobril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Holcim Ltd („Holcim”, Šveits) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Lafarge SA („Lafarge”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Holcim: tsemendi, täitematerjalide, valmis betoonisegu, samuti asfaldi ja sideainete tootmine ja tarnimine, sh seotud teenuste osutamine;
  —   Lafarge: tsemendi, täitematerjalide ja betooni, samuti muude ehitussektori toodete tarnimine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Holcim: tsemendi, täitematerjalide, valmis betoonisegu, samuti asfaldi ja sideainete tootmine ja tarnimine, sh seotud teenuste osutamine;

—   Lafarge: tsemendi, täitematerjalide ja betooni, samuti muude ehitussektori toodete tarnimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7252 – Holcim/Lafarge):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7252 – Holcim/Lafarge):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7389 – Aegon Spain / Santander Totta Seguros / Aegon Santander Vida / Aegon Santander Não Vida)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 387/06)

| 1. | 27. oktoobril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Aegon Spain Holding B.V. („Aegon Spain”, Hispaania), mis kuulub gruppi Aegon Group („Aegon”, Madalmaad), ja Santander Totta Seguros („Santander Totta Seguros”, Portugal), mis kuulub gruppi Santander Group („Santander”, Hispaania), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Aegon Santander Portugal Vida – Companhia de Seguros de Vida, S.A. („Aegon Santander Portugal Vida”, Portugal) ja Aegon Santander Portugal Não Vida – Companhia de Seguros de Vida, S.A. („Aegon Santander Portugal Não Vida”, Portugal) üle ühisettevõtjana käsitatava kahe uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. oktoobril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Aegon Spain Holding B.V. („Aegon Spain”, Hispaania), mis kuulub gruppi Aegon Group („Aegon”, Madalmaad), ja Santander Totta Seguros („Santander Totta Seguros”, Portugal), mis kuulub gruppi Santander Group („Santander”, Hispaania), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Aegon Santander Portugal Vida – Companhia de Seguros de Vida, S.A. („Aegon Santander Portugal Vida”, Portugal) ja Aegon Santander Portugal Não Vida – Companhia de Seguros de Vida, S.A. („Aegon Santander Portugal Não Vida”, Portugal) üle ühisettevõtjana käsitatava kahe uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Aegon Group: varahalduse, kindlustus- ja pensionitoodete ning nendega seotud toodete pakkumine kogu maailmas, eelkõige USAs, Madalmaades ja Ühendkuningriigis;
  —   Aegon Spain: elukindlustus- ja kahjukindlustustoodete ning pensionitoodete pakkumine Hispaanias;
  —   Santander Group: Hispaanias, Ühendkuningriigis ja teatavates muudes Euroopa riikides, samuti Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, tegutsev rahvusvaheline pangandus- ja finantsäriühingute grupp;
  —   Santander Totta Seguros: elu- ja kahjukindlustuse pakkumine Portugalis;
  —   Aegon Santander Portugal Vida: elukindlustuse pakkumine;
  —   Aegon Santander Portugal Não Vida: kahjukindlustuse pakkumine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Aegon Group: varahalduse, kindlustus- ja pensionitoodete ning nendega seotud toodete pakkumine kogu maailmas, eelkõige USAs, Madalmaades ja Ühendkuningriigis;

—   Aegon Spain: elukindlustus- ja kahjukindlustustoodete ning pensionitoodete pakkumine Hispaanias;

—   Santander Group: Hispaanias, Ühendkuningriigis ja teatavates muudes Euroopa riikides, samuti Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, tegutsev rahvusvaheline pangandus- ja finantsäriühingute grupp;

—   Santander Totta Seguros: elu- ja kahjukindlustuse pakkumine Portugalis;

—   Aegon Santander Portugal Vida: elukindlustuse pakkumine;

—   Aegon Santander Portugal Não Vida: kahjukindlustuse pakkumine.

| 3. | Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ette nähtud korra kohaselt.

| 4. | Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Euroopa Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib Euroopa Komisjonile saata faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7389 – Aegon Spain / Santander Totta Seguros / Aegon Santander Vida / Aegon Santander Não Vida):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopa Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Euroopa Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib Euroopa Komisjonile saata faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7389 – Aegon Spain / Santander Totta Seguros / Aegon Santander Vida / Aegon Santander Não Vida):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/C 387/07)

| 1. | 27. oktoobril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja D.E. Master Blenders 1753 („DEMB”, Madalmaad), mis kuulub ettevõtja JAB Holding Company (Saksamaa) kontrolli alla, ja ettevõtja Mondelēz International Inc. („Mondelēz”, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja Charger OpCo („Charger OpCo”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. oktoobril 2014 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja D.E. Master Blenders 1753 („DEMB”, Madalmaad), mis kuulub ettevõtja JAB Holding Company (Saksamaa) kontrolli alla, ja ettevõtja Mondelēz International Inc. („Mondelēz”, USA) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja Charger OpCo („Charger OpCo”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   DEMB: kohvi ja tee ning seonduvate toodete tootmine ja müük Euroopas, Brasiilias, Austraalias ja Aasias. Lisaks peab DEMB mitmes riigis kohvikuid, pakkudes selleks muu hulgas frantsiisilepinguid;
  —   Mondelēz: ülemaailmselt tegutsev suupisteid tootev ettevõtja, mille tootevalik hõlmab küpsiseid, šokolaadi, komme, juustu, pulbrijooke, närimiskummi ja kohvi;
  —   Charger OpCo: ühisettevõtjasse koondatakse ettevõtja DEMB tegevus ja ettevõtja Mondelēz kohvialane tegevus. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   DEMB: kohvi ja tee ning seonduvate toodete tootmine ja müük Euroopas, Brasiilias, Austraalias ja Aasias. Lisaks peab DEMB mitmes riigis kohvikuid, pakkudes selleks muu hulgas frantsiisilepinguid;

—   Mondelēz: ülemaailmselt tegutsev suupisteid tootev ettevõtja, mille tootevalik hõlmab küpsiseid, šokolaadi, komme, juustu, pulbrijooke, närimiskummi ja kohvi;

—   Charger OpCo: ühisettevõtjasse koondatakse ettevõtja DEMB tegevus ja ettevõtja Mondelēz kohvialane tegevus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7292 – DEMB / Mondelēz / Charger OpCo):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2014/C 387/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CEREZA DEL JERTE”

EÜ nr: ES-PDO-0105-01121-27.6.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muudatus(t)e liik

—

—

—

—

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Punkti B „Toote kirjeldus” muutmine

Punkti B alapunkt 3. Toote omadused

Allpool esitatud tabelis on esitatud uued suhkrusisalduse (mõõdetud Brixi kraadides) ja happesuse näitajad, mis asendavad praeguses spetsifikaadis ja sellele vastavas koonddokumendis esitatud näitajaid iga kaitstava sordi kohta:

Tabel 1

KPNiga hõlmatud kirsside suhkrusisaldus, kuju, minimaalne suurus ja pH sortide kaupa

| Sort | Suhkrusisaldus
  (mõõdetud Brixi kraadides) | Kuju | Minimaalne
  suurus | pH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalne | Maksimaalne | Keskmine | Minimaalne | Maksimaalne | Keskmine |
| Navalinda | 12 | 21,60 | 14 | lame | 21 mm | 3,80 | 4,70 | 4,25 |
| Ambrunés | 14 | 25,80 | 20 | lame | 21 mm | 3,65 | 4,85 | 4,25 |
| Pico Colorado | 13,90 | 26,40 | 21 | piklik | 21 mm | 3,80 | 4,70 | 4,25 |
| Pico Negro | 11,80 | 25,60 | 19 | piklik | 21 mm | 3,80 | 4,90 | 4,35 |
| Pico Limón Negro | 15,40 | 26,80 | 20 | piklik | 21 mm | 3,80 | 4,70 | 4,25 |

Sort

Suhkrusisaldus

(mõõdetud Brixi kraadides)

Kuju

Minimaalne

suurus

pH

Minimaalne

Maksimaalne

Keskmine

Minimaalne

Maksimaalne

Keskmine

Navalinda

12

21,60

14

lame

21 mm

3,80

4,70

4,25

Ambrunés

14

25,80

20

lame

21 mm

3,65

4,85

4,25

Pico Colorado

13,90

26,40

21

piklik

21 mm

3,80

4,70

4,25

Pico Negro

11,80

25,60

19

piklik

21 mm

3,80

4,90

4,35

Pico Limón Negro

15,40

26,80

20

piklik

21 mm

3,80

4,70

4,25

Järgmises tabelis on toodud kehtivas spetsifikaadis esitatud andmed.

Tabel 2

Kaitstud kirsside suhkrusisaldus, happesus ja kuju sortide kaupa

| Sort | Suhkrusisaldus (Brixi kraadides) | Kuju | Minimaalne suurus (*) | Happesus (mõõdetuna ühikutes mekv/100 ml) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalne | Maksimaalne | Keskmine | Minimaalne | Maksimaalne | Keskmine |
| Navalinda | 12 | 16 | 14 | lame | 21 mm | 9,55 | 10,45 | 10,00 |
| Ambrunes | 18 | 21 | 20 | lame | 21 mm | 7,46 | 16,42 | 11,94 |
| Pico Colorado | 17 | 23 | 21 | piklik | 21 mm | 7,46 | 16,42 | 11,94 |
| Pico Negro | 17 | 24 | 19 | piklik | 21 mm | 7,46 | 16,42 | 11,94 |
| Pico Limón Negro | 17 | 24 | 20 | piklik | 21 mm | 7,46 | 16,42 | 11,94 |

Sort

Suhkrusisaldus (Brixi kraadides)

Kuju

Minimaalne suurus (*)

Happesus (mõõdetuna ühikutes mekv/100 ml)

Minimaalne

Maksimaalne

Keskmine

Minimaalne

Maksimaalne

Keskmine

Navalinda

12

16

14

lame

21 mm

9,55

10,45

10,00

Ambrunes

18

21

20

lame

21 mm

7,46

16,42

11,94

Pico Colorado

17

23

21

piklik

21 mm

7,46

16,42

11,94

Pico Negro

17

24

19

piklik

21 mm

7,46

16,42

11,94

Pico Limón Negro

17

24

20

piklik

21 mm

7,46

16,42

11,94

Põhjendus

Viimaste aastate tehnoloogiliste edusammude ja teostatavate analüüside jaoks kehtestatud rangete nõuetega on täiustatud analüüsimeetodeid, mistõttu need on muutunud usaldusväärsemaks ja täpsemaks.

Seetõttu tuleb muuta olemasolevas spetsifikaadis esitatud tunnussuuruseid, seda järgmistel põhjustel:

| 1) | Brixi kraadid. Keskmine suhkrusisaldus on suurem tavapärasest suhkrusisaldusest, vilja optimaalse küpsuse astmel ulatub refraktomeetriline indeks sordist sõltuvalt 12–20 grammini värskete viljade 100 grammi kohta.
  Reguleeriva asutuse inspektorid on kaitstud päritolunimetusega toodet „Cereza del Jerte” tunnustatud laboratooriumides mitmete aastate jooksul kontrollinud ning kontrolli tulemustest ilmneb, et praeguses spetsifikaadis esitatud Brixi väärtused erinevad tegelikest väärtustest.
  Erinevates küpsusastmetes viljade proovidega teostatud analüüside tulemuste põhjal on saadud ülaltoodud tabelis esitatud väärtused (Brixi kraadid muutuvad koos vilja küpsemisega). Kõnealuseid väärtusi peetakse sertifitseeritud toodete turustamiseks sobivaks, mistõttu tuleb olemasolevad väärtused asendada uute väärtustega. |
| --- | --- |

1)

Brixi kraadid. Keskmine suhkrusisaldus on suurem tavapärasest suhkrusisaldusest, vilja optimaalse küpsuse astmel ulatub refraktomeetriline indeks sordist sõltuvalt 12–20 grammini värskete viljade 100 grammi kohta.

Reguleeriva asutuse inspektorid on kaitstud päritolunimetusega toodet „Cereza del Jerte” tunnustatud laboratooriumides mitmete aastate jooksul kontrollinud ning kontrolli tulemustest ilmneb, et praeguses spetsifikaadis esitatud Brixi väärtused erinevad tegelikest väärtustest.

Erinevates küpsusastmetes viljade proovidega teostatud analüüside tulemuste põhjal on saadud ülaltoodud tabelis esitatud väärtused (Brixi kraadid muutuvad koos vilja küpsemisega). Kõnealuseid väärtusi peetakse sertifitseeritud toodete turustamiseks sobivaks, mistõttu tuleb olemasolevad väärtused asendada uute väärtustega.

| 2) | pH. Vilja happesus, väljendatuna õunhappe milliekvivalentides 100 ml kohta, on üks tunnussuurustest, mis on kehtestatud kaitstud päritolunimetusega toote tingimustele vastavuse kriteeriumina. Kaitstud vili on õrn ja selle turustamisaeg ei ole eriti pikk. Seetõttu on äärmiselt oluline saada võimalikult kiiresti andmed nende tunnussuuruste kohta, mis näitavad vilja kvaliteeti.
  Praegu nõutav happesuse näitaja (õunhappe milliekvivalentides 100 ml kohta) tuleb kindlaks määrata laboratooriumides, mis peavad olema võimaluse korral tunnustatud. Selleks kulub rohkem aega, mis omandab erilise tähtsuse, kui tahetakse turustada vilju parimates võimalikes tingimustes.
  Järjest enam kasutatakse ja tunnustatakse turgudel meetodit, mille korral määratakse kindlaks vilja pH, kuna see meetod on otstarbekam mitmetel põhjustel:






  — | tulemuste saamise kiirus. Kaasaegsed pH mõõtmisega tegelevad rühmad mõõdavad vilja happesusega seotud parameetrid kohapeal ja kiiresti, seejuures on saadud tulemused väga täpsed, mis võimaldab inspektoritel teha kiiremini usaldusväärsetel andmetel põhinevaid otsuseid; |
| --- | --- | --- |

2)

pH. Vilja happesus, väljendatuna õunhappe milliekvivalentides 100 ml kohta, on üks tunnussuurustest, mis on kehtestatud kaitstud päritolunimetusega toote tingimustele vastavuse kriteeriumina. Kaitstud vili on õrn ja selle turustamisaeg ei ole eriti pikk. Seetõttu on äärmiselt oluline saada võimalikult kiiresti andmed nende tunnussuuruste kohta, mis näitavad vilja kvaliteeti.

Praegu nõutav happesuse näitaja (õunhappe milliekvivalentides 100 ml kohta) tuleb kindlaks määrata laboratooriumides, mis peavad olema võimaluse korral tunnustatud. Selleks kulub rohkem aega, mis omandab erilise tähtsuse, kui tahetakse turustada vilju parimates võimalikes tingimustes.

Järjest enam kasutatakse ja tunnustatakse turgudel meetodit, mille korral määratakse kindlaks vilja pH, kuna see meetod on otstarbekam mitmetel põhjustel:

—

tulemuste saamise kiirus. Kaasaegsed pH mõõtmisega tegelevad rühmad mõõdavad vilja happesusega seotud parameetrid kohapeal ja kiiresti, seejuures on saadud tulemused väga täpsed, mis võimaldab inspektoritel teha kiiremini usaldusväärsetel andmetel põhinevaid otsuseid;

| — | kõnealuse näitaja laialdane kasutamine sektoris. Kõigi toiduainete, eeskätt puu- ja köögiviljade puhul kasutatakse pH-d laialdaselt ühe maitset iseloomustava indikaatorina; |
| --- | --- |

—

kõnealuse näitaja laialdane kasutamine sektoris. Kõigi toiduainete, eeskätt puu- ja köögiviljade puhul kasutatakse pH-d laialdaselt ühe maitset iseloomustava indikaatorina;

| — | võrreldes teiste parameetritega annab see toote küpsusastme ja kõlblikkusaja kohta märkimisväärselt kvaliteetsemat teavet. |
| --- | --- |

—

võrreldes teiste parameetritega annab see toote küpsusastme ja kõlblikkusaja kohta märkimisväärselt kvaliteetsemat teavet.

Seetõttu peetakse otstarbekaks asendada praeguses spetsifikaadis esitatud happesuse väärtused tabelis nr 1 esitatud pH väärtustega.

Samalaadselt Brixi skaala väärtustega põhinevad ülaltoodud tabelis esitatud väärtused mitmesugustel testidel, mille on teostanud reguleeriva asutuse inspektorid ning ka mitmesugused asutused (PÕLLUMAJANDUS- JA TOIDUAINETE TEHNOLOOGIA INSTITUUT) ja tunnustatud laboratooriumid.

3.2.   Punkti D „Asjaolud, mis tõendavad, et toode on pärit asjaomasest piirkonnast” muutmine

Muudetud on mitut lõiku, et kohandada nende sisu standardiga UNE-EN 45.011/ISO-IEC 17065, mida kohaldab reguleeriv asutus (kõnealust standardit kohaldav tunnustatud sertifitseerimisasutus), ning selleks, et muuta olemasoleva spetsifikaadi tekst kokkuvõtlikumaks, lihtsamaks ja ajakohasemaks ning kohandada spetsifikaat tegeliku olukorraga sektoris registreerimistaotluse esitamise hetkel.

Kõnealuses punktis kirjeldatakse kontrollimise ja sertifitseerimise menetlusi, mis on vajalikud selleks, et tagada toote päritolu ja kvaliteet, ning esitatakse omadused, millele toode peab vastama.

Selles punktis tehtud muudatused hõlmavad dokumendi vormi ning punkti uus sõnastus ja sisu ei muuda asjaolusid, mis tõendavad, et toode pärineb asjaomasest geograafilisest piirkonnast. Järgnevalt on toodud välja olulisemad muudatused:

| — | alapunkti 1 esimeses lõigus on sätestatud, et „Picota kirsid ja/või muud kirsid pärinevad eranditult tootmispiirkonnas asuvatest registreeritud istandustest. Kõnealused istandused on kantud andmebaasi, mille abil koostatakse tootmisüksuste nimekirjad tootjate kaupa ja kirjeldatakse viljapuid vastavalt nende suurusele, vanusele, sordile, majandi liigile, kasvatusviisile ja muudele parameetritele”.
  See tekst asendatakse järgmise lõiguga:

  „Picota kirsid ja/või muud kirsid pärinevad eranditult tootmispiirkonnas asuvatest registreeritud istandustest. Need istandused on nõuetekohaselt registreeritud mitmesugustes kaitstud päritolunimetusega seotud registrites”. |
| --- | --- |

—

alapunkti 1 esimeses lõigus on sätestatud, et „Picota kirsid ja/või muud kirsid pärinevad eranditult tootmispiirkonnas asuvatest registreeritud istandustest. Kõnealused istandused on kantud andmebaasi, mille abil koostatakse tootmisüksuste nimekirjad tootjate kaupa ja kirjeldatakse viljapuid vastavalt nende suurusele, vanusele, sordile, majandi liigile, kasvatusviisile ja muudele parameetritele”.

See tekst asendatakse järgmise lõiguga:

„Picota kirsid ja/või muud kirsid pärinevad eranditult tootmispiirkonnas asuvatest registreeritud istandustest. Need istandused on nõuetekohaselt registreeritud mitmesugustes kaitstud päritolunimetusega seotud registrites”.

| — | Teises lõigus on sätestatud: „Kontrolliameti inspekteerimistalitused külastavad igal aastal ligikaudu 10 % juhuslikult valitud registreeritud põllumajanduslikke majapidamisi (aastas ligikaudu 400 majapidamist), et veenduda kohapeal tootjate edastatavate andmete täpsuses ja õigsuses. Igal aastal määratakse kindlaks tähtaeg registriandmete muutmiseks, et kanda registrisse toimunud muudatused ja ajakohastada olemasolevaid andmeid”.
  See tekst asendatakse järgmiste lõikudega:

  „Kaitstud päritolunimetuse järelevalveks kontrollitakse igal aastal põllumajanduslikke majapidamisi, tunnustatud edasimüüjaid ja tooteid, et tagada toodete vastavus ettenähtud nõuetele ja toote pärinemine asjaomasest geograafilisest piirkonnast”.
  „Korrapäraselt määratakse kindlaks tähtaeg registriandmete muutmiseks, et võtta arvesse toimunud muudatusi ja ajakohastada olemasolevaid andmeid”. |
| --- | --- |

—

Teises lõigus on sätestatud: „Kontrolliameti inspekteerimistalitused külastavad igal aastal ligikaudu 10 % juhuslikult valitud registreeritud põllumajanduslikke majapidamisi (aastas ligikaudu 400 majapidamist), et veenduda kohapeal tootjate edastatavate andmete täpsuses ja õigsuses. Igal aastal määratakse kindlaks tähtaeg registriandmete muutmiseks, et kanda registrisse toimunud muudatused ja ajakohastada olemasolevaid andmeid”.

See tekst asendatakse järgmiste lõikudega:

„Kaitstud päritolunimetuse järelevalveks kontrollitakse igal aastal põllumajanduslikke majapidamisi, tunnustatud edasimüüjaid ja tooteid, et tagada toodete vastavus ettenähtud nõuetele ja toote pärinemine asjaomasest geograafilisest piirkonnast”.

„Korrapäraselt määratakse kindlaks tähtaeg registriandmete muutmiseks, et võtta arvesse toimunud muudatusi ja ajakohastada olemasolevaid andmeid”.

| — | Seoses vajadusega võtta arvesse neljandas lõigus ja teistes punkti D sama eesmärki täitvates lõikudes toodud uusimaid tähelepanekuid, on välja jäetud viies lõik, milles on kirjeldatud kvaliteedi tagamise menetlust:
  Viies lõik: „Kvaliteedi tagamise menetlus põhineb igapäevasel proovide võtmisel eri partiidest ja eri vaheladudest, seejuures on prooviks võetavate puuviljade kogus proportsionaalne igasse konkreetsesse vahelattu saabuvate puuviljade kogusega. Proovi võtmisel teostatakse üksikasjalik analüüs, millega selgitatakse muu hulgas välja, et toode pärineb tõepoolest registreeritud põllumajanduslikust majapidamisest, et on olemas vastavus toote ja tema märgistuse vahel, et toode on optimaalses küpsusastmes, et ta on täielikult vastav nii värvuse kui ka kuju poolest, et tal ei esine defekte, et ta on pakendatud ja tähistatud nõuetekohaselt, et toote märgitud kaal vastab tegelikkusele jne”. |
| --- | --- |

—

Seoses vajadusega võtta arvesse neljandas lõigus ja teistes punkti D sama eesmärki täitvates lõikudes toodud uusimaid tähelepanekuid, on välja jäetud viies lõik, milles on kirjeldatud kvaliteedi tagamise menetlust:

Viies lõik: „Kvaliteedi tagamise menetlus põhineb igapäevasel proovide võtmisel eri partiidest ja eri vaheladudest, seejuures on prooviks võetavate puuviljade kogus proportsionaalne igasse konkreetsesse vahelattu saabuvate puuviljade kogusega. Proovi võtmisel teostatakse üksikasjalik analüüs, millega selgitatakse muu hulgas välja, et toode pärineb tõepoolest registreeritud põllumajanduslikust majapidamisest, et on olemas vastavus toote ja tema märgistuse vahel, et toode on optimaalses küpsusastmes, et ta on täielikult vastav nii värvuse kui ka kuju poolest, et tal ei esine defekte, et ta on pakendatud ja tähistatud nõuetekohaselt, et toote märgitud kaal vastab tegelikkusele jne”.

| — | Kaheksandas lõigus on sätestatud: „Identifitseerimisandmete seerianumbrite põhine kontrollimine peab olema rangelt registreeritud, et vältida mis tahes pettusevõimalusi. Identifitseerimisandmete registreerimine ja täpsemalt nende andmete võrdlemine tegelike kogustega igas registreeritud vahelaos võimaldab tuvastada väga kiiresti mis tahes kõrvalekalded ja kõrvaldada tekkinud häired toodete transpordi ja müügi mis tahes etapil”.
  Eespool esitatud tekst asendatakse järgmisega:

  „Identifitseerimisandmete seerianumbrite põhine kontrollimine peab olema rangelt registreeritud, et vältida mis tahes pettusevõimalusi”. |
| --- | --- |

—

Kaheksandas lõigus on sätestatud: „Identifitseerimisandmete seerianumbrite põhine kontrollimine peab olema rangelt registreeritud, et vältida mis tahes pettusevõimalusi. Identifitseerimisandmete registreerimine ja täpsemalt nende andmete võrdlemine tegelike kogustega igas registreeritud vahelaos võimaldab tuvastada väga kiiresti mis tahes kõrvalekalded ja kõrvaldada tekkinud häired toodete transpordi ja müügi mis tahes etapil”.

Eespool esitatud tekst asendatakse järgmisega:

„Identifitseerimisandmete seerianumbrite põhine kontrollimine peab olema rangelt registreeritud, et vältida mis tahes pettusevõimalusi”.

| — | Üheksandas lõigus on sätestatud: „Kõik kontrollid, võetud proovid ja teostatavad katsed, mis viiakse läbi veendumaks nõuetele vastavuses, toimuvad vastavalt kvaliteedijuhendile ja menetlusjuhendile. Kontrolliasutus teostab analüüsid asutustes, mis vastavad standardis ISO-EN 17.025 toodud nõuetele”.
  Ülaltoodud tekst asendatakse järgmisega:

  „Kui turustamisega tegelev ettevõte vastab kohaldatavatele sertifitseerimisnõuetele, väljastab kaitstud päritolunimetuse „Cereza del Jerte” reguleeriv asutus pärast vastavate hindamismenetluste teostamist dokumendi, millega kinnitatakse tootele vastava sertifikaadi omandamist”. |
| --- | --- |

—

Üheksandas lõigus on sätestatud: „Kõik kontrollid, võetud proovid ja teostatavad katsed, mis viiakse läbi veendumaks nõuetele vastavuses, toimuvad vastavalt kvaliteedijuhendile ja menetlusjuhendile. Kontrolliasutus teostab analüüsid asutustes, mis vastavad standardis ISO-EN 17.025 toodud nõuetele”.

Ülaltoodud tekst asendatakse järgmisega:

„Kui turustamisega tegelev ettevõte vastab kohaldatavatele sertifitseerimisnõuetele, väljastab kaitstud päritolunimetuse „Cereza del Jerte” reguleeriv asutus pärast vastavate hindamismenetluste teostamist dokumendi, millega kinnitatakse tootele vastava sertifikaadi omandamist”.

| — | Kümnendas lõigus on sätestatud: „Pärast kõikide eespool osutatud kontrollimenetluste teostamist hindab kõikide asjaomaste poolte esindajatest koosnev reguleeriva asutuse nõuandekomitee saadud tulemusi ning teeb erapooletu ja objektiivse otsuse. Kui sertifitseerimiskomitee otsustab sertifikaadi väljastada, väljastab reguleeriv asutus registreeritud ettevõttele vastava sertifikaadi. Toodet turustatakse koos päritolutõendiga, mille materiaalseks kandjaks on tootele paigaldatav reguleeriva asutuse nummerdatud märgis või lisamärgis”.
  Ülaltoodud tekst asendatakse järgmisega:

  „Toodet turustatakse koos päritolutõendiga, mille materiaalseks kandjaks on tootele paigaldatav kontrolliasutuse nummerdatud märgis või lisamärgis”. |
| --- | --- |

—

Kümnendas lõigus on sätestatud: „Pärast kõikide eespool osutatud kontrollimenetluste teostamist hindab kõikide asjaomaste poolte esindajatest koosnev reguleeriva asutuse nõuandekomitee saadud tulemusi ning teeb erapooletu ja objektiivse otsuse. Kui sertifitseerimiskomitee otsustab sertifikaadi väljastada, väljastab reguleeriv asutus registreeritud ettevõttele vastava sertifikaadi. Toodet turustatakse koos päritolutõendiga, mille materiaalseks kandjaks on tootele paigaldatav reguleeriva asutuse nummerdatud märgis või lisamärgis”.

Ülaltoodud tekst asendatakse järgmisega:

„Toodet turustatakse koos päritolutõendiga, mille materiaalseks kandjaks on tootele paigaldatav kontrolliasutuse nummerdatud märgis või lisamärgis”.

Nagu eespool osutatud, on tehtavate muudatuste eesmärk viia spetsifikaadi tekst vastavusse konkreetse olukorraga ja kaitstud päritolunimetusega hõlmatud toote „Cereza del Jerte” spetsifikaadile vastavuse kontrollimisega tegeleva reguleeriva asutuse tehtud muudatustega, ilma et see mõjutaks tunnuseid, mis tõendavad, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.3.   Punkti G „Kontrolliasutus” muutmine

Punkti G „Kontrolliasutus” muutmine

Muudetakse postiaadressi, asendades selle järgmisega:

Aadress: Polígono Industrial. Centro de Empresas. Carretera Nacional 110, Km. 381,400. 10613 Navaconcejo (Cáceres), España..

Esitatud on nõue kontrolliasutuse tunnustamise kohta seoses standardis UNE-EN 45011 toodud nõuetega.

3.4.   Punkti H „Märgistus” muutmine

Punkti H „Märgistus” muutmine

Sellest punktist jäetakse välja teine lõik, mis hõlmab lubatavaid märgiseid, mille hulka kuulub kaks logo „Cereza del Jerte” ja „Cereza del Jerte + Picota kirsid”, et tarbijat toote valikul mitte eksitada.

3.5.   Punkti I „Siseriiklikud nõuded” muutmine

Punkti I „Siseriiklikud nõuded” muutmine

Võttes arvesse määruse (EL) nr 1151/2012 artiklit 7, on see lõik toote spetsifikaadi lihtsustamiseks ja selgitamiseks välja jäetud, sest see ei ole esmatähtis ja seda ei ole nimetatud kõnealuses artiklis esitatud nimekirjas.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

3

„CEREZA DEL JERTE”

„CEREZA DEL JERTE”

EÜ nr: ES-PDO-0105-01121-27.6.2013

EÜ nr: ES-PDO-0105-01121-27.6.2013

KGT ( ) KPN ( X )

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

Nimetus

„Cereza del Jerte”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud päritolunimetus „Cereza del Jerte” hõlmab üksnes värskelt tarvitatavaid liigi Prunus avium L. lauakirsse, mis kuuluvad kohalikesse sortidesse „Navalinda”, „Ambrunés”, „Pico Limón Negro”, „Pico Negro” ja „Pico Colorado”.

Prunus avium

Kaitstud päritolunimetusega hõlmatud kirsisordid jagatakse järgmistesse rühmadesse:

| — | maguskirsid (Picota kirsid): sordid „Ambrunés”, „Pico Negro”, „Pico Colorado” ja „Pico Limón Negro”. Enamik toodangust kuulub seda tüüpi kirsside (Picota) rühma, mille tunnuseks on iseeneslik eraldumine viljavarrest koristamisel. |
| --- | --- |

—

maguskirsid (Picota kirsid): sordid „Ambrunés”, „Pico Negro”, „Pico Colorado” ja „Pico Limón Negro”. Enamik toodangust kuulub seda tüüpi kirsside (Picota) rühma, mille tunnuseks on iseeneslik eraldumine viljavarrest koristamisel.

| — | viljavarrega kirsid: „Navalinda”. |
| --- | --- |

—

viljavarrega kirsid: „Navalinda”.

Kirsside „Cereza del Jerte” iseloomulikuks tunnuseks on viljade väliskesta punakas värvus, valdavalt on kirsid veinipunast värvi või purpurpunased. Sõltuvalt sordist ulatub kõva ja krõmpsuva viljaliha värvus punasest kollase või kreemjani ja mahla värvus punasest värvituni. Viljade kuju võib olla oakujuline, lame, ümmargune või piklik. Sõltuvalt sordist võib kivi suurus olla keskmine, suur või väga suur ja selle kuju ümmargune või piklik.

Järgmises kokkuvõtlikus tabelis on esitatud peamised kriteeriumid suhkrusisalduse (mõõdetuna Brixi kraadides), vilja kuju, minimaalse suuruse ja pH taseme kohta.

Kaitstud päritolunimetusega kirsside suhkrusisaldus, kuju, minimaalne suurus ja pH sortide kaupa

Kaitstud päritolunimetusega kirsside suhkrusisaldus, kuju, minimaalne suurus ja pH sortide kaupa

| Sort | Suhkrusisaldus
  (Brixi kraadides) | Kuju | Minimaalne
  suurus | pH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalne | Maksimaalne | Keskmine | Minimaalne | Maksimaalne | Keskmine |
| Navalinda | 12 | 21,60 | 14 | lame | 21 mm | 3,80 | 4,70 | 4,25 |
| Ambrunés | 14 | 25,80 | 20 | lame | 21 mm | 3,65 | 4,85 | 4,25 |
| Pico Colorado | 13,90 | 26,40 | 21 | piklik | 21 mm | 3,80 | 4,70 | 4,25 |
| Pico Negro | 11,80 | 25,60 | 19 | piklik | 21 mm | 3,80 | 4,90 | 4,35 |
| Pico Limón Negro | 15,40 | 26,80 | 20 | piklik | 21 mm | 3,80 | 4,70 | 4,25 |

Sort

Suhkrusisaldus

(Brixi kraadides)

Kuju

Minimaalne

suurus

pH

Minimaalne

Maksimaalne

Keskmine

Minimaalne

Maksimaalne

Keskmine

Navalinda

12

21,60

14

lame

21 mm

3,80

4,70

4,25

Ambrunés

14

25,80

20

lame

21 mm

3,65

4,85

4,25

Pico Colorado

13,90

26,40

21

piklik

21 mm

3,80

4,70

4,25

Pico Negro

11,80

25,60

19

piklik

21 mm

3,80

4,90

4,35

Pico Limón Negro

15,40

26,80

20

piklik

21 mm

3,80

4,70

4,25

Kaitstud päritolunimetusega „Cereza del Jerte” kirsid võivad kuuluda üksnes ekstraklassi, nagu on sätestatud kirsside turustamisstandardites, mis on vastu võetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 214/2004 (4).

4

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sealhulgas kirsiistanduste rajamine, kirsside kasvatamine väikestel järskudel mäekülgedel ja mägiterrassidel asuvates põllumajanduslikes majapidamistes, mis muudab tööde mehhaniseerimise keeruliseks, pinnase töötlus (maaharimine, väetamine), viljapuude lõikamine ja saagi käsitsi koristamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Partiidesse jaotamine ja pakendamine tagavad toote täieliku kaitstuse. Pakendamiseks kasutatavaid materjale tuleb hoolega valida, et vältida toote omaduste muutumist. Iga pakendi sisu peab olema sama päritoluga, samast sordist, sama kvaliteedi ja suurusega, toode peab olema osaliselt nähtav ja see nähtav osa peab olema samasugune kui ülejäänud pakendi sisu.

KPNiga „Cereza del Jerte” hõlmatud kirsid peavad olema pakendatud määratletud geograafilises piirkonnas; seda nõuet peetakse vajalikuks, et tagada toote kvaliteet ja võimaldada selle kontrollimist ja päritolu jälgimist kogu sertifitseerimismenetluse kestel kuni selle lõpuni.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisaks üldistele kohaldatavate õigusaktidega ettenähtud andmetele peab pakendil nähtaval kohal olema esitatud kaitstud päritolunimetusega toote nimetus koos tootmisettevõtet määratlevate andmetega.

Reguleeriv asutus kasutab kaht logo varianti. Nende kasutamine on sätestatud järgmiselt:

logo „Cereza del Jerte”. Seda logo, mille kujutis on toodud allpool, võib kasutada kõikide kirsside, sealhulgas ka Picota kirsside rühma kuuluvate sortide puhul.

Logo „Cereza del Jerte” + Picota kirsid. Seda logo, mille kujutis on toodud allpool, võib kasutada üksnes Picota kirsside rühma kuuluvate sortide puhul, et tarbijat mitte eksitada.

Sõltumata sellest, milline on turustatavate kirsside jaoks kasutatav pakend, peab sellel olema reguleeriva asutuse väljastatav nummerdatud lisamärgis või identifikaator.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond asub Cácerese provintsi põhjaosas. Tootmispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi (rühmitatud piirkondade järgi):

—   JERTE ORU PIIRKOND: Barrado, Cabezuela del Valle, Cabrero, Casas del Castañar, El Torno, Jerte, Navaconcejo, Piornal, Rebollar, Tornavacas ja Valdastillas.

JERTE ORU PIIRKOND

—   VERA PIIRKOND: Aldeanueva de la Vera, Arroyomolinos de la Vera, Cuacos de Yuste, Garganta la Olla, Gargüera, Guijo de Santa Bárbara, Jaraíz de la Vera., Pasarón de la Vera ja Torremenga.

VERA PIIRKOND

—   AMBROZI PIIRKOND: Cabezabellosa, Casas del Monte, Gargantilla, Hervás, Jarilla ja Segura de Toro.

AMBROZI PIIRKOND

Kuna kvaliteedi, põllumajanduslike majapidamiste mägise asukoha ja tootmismeetodi vahel on tihe seos, jäävad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud toote kasvatuseks ettenähtud alade hulgast välja piirkonnad ja põllumajanduslikud majapidamised, mis ei asu mäestiku põllumajanduspiirkonnas. Sellest tulenevalt

| — | ei hõlma tootmispiirkond Vera piirkonna alasid, mis asuvad madalamal kui 500 m merepinnast |
| --- | --- |

—

ei hõlma tootmispiirkond Vera piirkonna alasid, mis asuvad madalamal kui 500 m merepinnast

| — | samuti jäetakse välja Ambrozi piirkonna põllumajanduslikud majapidamised, mis asuvad madalamal kui 600 m merepinnast. |
| --- | --- |

—

samuti jäetakse välja Ambrozi piirkonna põllumajanduslikud majapidamised, mis asuvad madalamal kui 600 m merepinnast.

Tootmispiirkond ühtib pakkimis- ja töötlemispiirkonnaga.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Ajalooline seos

Ajalooline seos

Nimi „Jerte” või „Valle del Jerte” on kirssidega tihedalt seotud, seostudes Hispaanias paljudele tarbijatele peaaegu automaatselt kirsside kasvatuspiirkonnaga või vastupidi. Kõnealune piirkond on väga tuntud sealsete kirsside, eelkõige Picota kirsside suurepärase kvaliteedi poolest.

Võib oletada, et kirsipuu tõid Hispaaniasse araablased ning pärast maa tagasivallutamist leidsid uued asunikud, et puu on seal kohanenud. Kuid usaldusväärsed tõendid kirsipuude olemasolu kohta Hispaanias pärinevad alles XIV sajandist.

1352. aasta 2. juunil peatus ja ööbis kuninga saadikutest koosnev kaaskond ühes piirkonna külas. Need auväärsed isikud maitsesid seal forelli ja kirsse, mis tõestab, et juba sel ajal oli sealne kirss väljapaistev toode, mis oli piisavalt kvaliteetne ka nii auväärsete reisijate jaoks.

Järgmiste sajandite jooksul jätkati ja laiendati kirsside kasvatamist. XVI sajandi kuulus hispaanlasest arst Luis de Toro viitas Jerte kirssidele ning tõstis esile nende suurust, värvi ja maitset.

Pärast seda, kui Phytophthora cambivora seene tekitatud haigus oli XVIII sajandil hävitanud kastanimetsad, hakati kirssidesse suhtuma kui reaalsesse majanduslikku alternatiivi. Kõnealuse sajandi lõpus ja XIX sajandi jooksul rajati kirsiistandusi Jerte orgu ja naaberorgudesse.

Phytophthora cambivora

XIX sajandi esimestel kümnenditel kinnitasid kroonikud juba, et parim, mis selles piirkonnas leidub „... on kirsid, mida õukonnas väga kõrgelt hinnatakse ...”. XIX sajandi jooksul levis kirsipuude kasvatamine kõikidesse küladesse, nii et XX sajandi alguses oli piirkond juba „imemaitsvate kirsside” poolest tuntud.

Looduslik seos

Looduslik seos

Viis kaitstud alamliiki on omamaised ja pärinevad Jerte orust või naabruses asuvatest Ambroze ja La Vera orgudest. Kõnealused liigid kasvavad tegelikult üksnes osutatud tootmispiirkonnas, sest katsed neid liike mujal kasvatada on siiani läbi kukkunud.

Mitmed autorid on osutanud, et viljavarreta liikide esinemine Jerte orus tuleneb pikaajalisest kohandumisprotsessist ja liigi Prunus avium L. eri alamliikide seast valiku tegemisest. Kõnealune liik on nendes mägiorgudes juba ammusest aegadest alates omamaise metsiku liigina eksisteerinud.

Prunus avium

Jerte elanike sordiparandus- ja aretustegevusele lisaks on oma panuse andnud ka keskkonnatingimused, nagu kõrge niiskustase isegi suvekuudel, oru mahedad tuuled, asukoht, aastane päikesevalguse hulk, kõrgus, mikrokliima vahelduvus ja mulla happelisus.

Maatükkide struktuur ja keerulistest maastikutingimustest tulenevad olud on loonud istandused, mille moodustavad väikesed või isegi imepisikesed kivimüüridele toetuvad terrassid. Kõnealustes tingimustes ei ole eriti võimalik kasutada masintööjõudu.

Toote omadused tulenevad seega erilise taimse algmaterjali kasutamisest, mida on kohandatud ja sobitatud Jerte oru ja naaberorgude iseloomulike keskkonnatingimustega. Samuti on toote omadusi mõjutanud eriline tootmismeetod, mis hõlmab kirsikasvatuse traditsioonilisi viise, mida toetab väikeste majapidamiste olemasolu ja perekonnasisene tööjaotus. Põllumajanduslikud majapidamised asuvad tavaliselt järskude mäenõlvade astangulistel terrassidel, kus on keeruline masintööjõudu kasutada, ning seetõttu korvatakse madal tootlikkus kõrge kvaliteediga.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Kaitstud päritolunimetus „Cereza del Jerte” hõlmab üksnes liiki Prunus avium L. kuuluvaid värskelt tarbitavaid lauakirsse kohalikest sortidest „Navalinda”, „Ambrunés”, „Pico Limón Negro”, „Pico Negro” ja „Pico Colorado”.

Prunus avium

Kirsside väliskest on sordist sõltuvalt rohkem või vähem punaka värvusega. Eeskätt on kirsid veinipunast värvi või purpurpunased, mis on tingitud maguskirsside, eeskätt peamise kohaliku sordi „Ambrunes” suurest osakaalust kohalike kirsside hulgas.

Picota kirssideks kutsutakse kirsse, mille peamine eripära on see, et viljade korjamisel eraldub nende vars vilja küljest loomulikul teel, ilma et see kahjustaks kirsside kvaliteeti, muudaks need käitlemisel vähem vastupidavaks või kiiremini riknevaks. Selle rühma kirsside hulka kuuluvad sordid on „Ambrunés”, „Pico Negro”, „Pico Colorado” ja „Pico Limón Negro”.

Viljade kuju võib olla erinev, kirsid võivad olla oakujulised, lamedad, ümmargused või piklikud.

Viljaliha on väga tihke ja krõmpsuv ning sordist sõltuvalt rohkem või vähem punast värvi; kirsside mahl on punane. Samas võib viljaliha värvus sordist sõltuvalt varieeruda punase ja kollase vahel ning mahla värvus ulatuda punasest kuni värvituni. Viljaliha ja mahla värvus on üldiselt ühtlane, eriti kehtib see mahla värvuse kohta.

Kirsikivi on kõnealuste kirsside üks stabiilsemaid omadusi. Selle suurus ulatub keskmisest suureni või väga suureni (sordid „Navalinda” ja „Ambrunés”). Kirsi kivi on ümmargune („Ambrunés”), vahepealne („Pico Colorado”) või piklik („Pico Limón Negro”).

Kivi ja viljaliha kaalusuhe võib olla keskmine („Pico Colorado”) või suur/väga suur („Pico Limón Negro”, „Navalinda” ja „Ambrunes”).

Kirsi vars võib olla märkimisväärselt erineva pikkuse ja paksusega:

—   pikkus: keskmine („Ambrunés” ja „Navalinda”) või suur („Pico Negro” ja „Pico Colorado”),

pikkus

—   paksus: peenike („Pico Negro” ja „Pico Colorado”) või keskmine („Ambrunés” ja „Navalinda”),

paksus

Mis puudutab organoleptilisi omadusi, siis on keskmine suhkrusisaldus suurem tavapärasest suhkrusisaldusest, puuvilja optimaalse küpsuse astmel ulatub refraktomeetriline indeks sordist sõltuvalt 12–24 grammini värskete viljade 100 grammi kohta.

Kaitstud päritolunimetusega „Cereza del Jerte” kirsid võivad kuuluda üksnes ekstraklassi, nagu on sätestatud kirsside turustamisstandardites, mis on vastu võetud määrusega (EÜ) nr 214/2004.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kaitstud sordid pärinevad peaaegu täielikult kõnealusest piirkonnast, sest katsed neid liike mujal kasvatada on siiani läbi kukkunud ja viljapuud ei arene korralikult, kui mullastikutingimused, kõrgus, päikesekiirguse hulk, õhuniiskus ja tuulterežiim ei ole sobivad.

Viljavarreta sortide esinemine Jerte orus tuleneb pikaajalisest kohandumisprotsessist ja liigi Prunus avium L. eri alamliikide seast valiku tegemisest. Kõnealune liik on nendes mägiorgudes juba ammusest aegadest alates omamaise metsiku liigina eksisteerinud.

Prunus avium

Jerte elanike sordiparandus- ja aretustegevusele lisaks on oma panuse andnud ka keskkonnatingimused:

| — | kõrge õhuniiskuse tase isegi suvisel perioodil; |
| --- | --- |

—

kõrge õhuniiskuse tase isegi suvisel perioodil;

| — | oru mahedad tuuled, asukoht, aastane päikesekiirguse hulk, kõrgus, mikrokliima vahelduvus ja mulla happelisus; |
| --- | --- |

—

oru mahedad tuuled, asukoht, aastane päikesekiirguse hulk, kõrgus, mikrokliima vahelduvus ja mulla happelisus;

| — | orograafia. Kirsse kasvatatakse kolme oru põhjas, kõrgustel kuni 1 200 meetrini merepinnast. 600 m ja maksimaalse kõrguse vahele jäävad piirkonnad on kõige sobivamad Picota kirsside kasvatamiseks, mis koos teiste sordiskeemiga hõlmatud sortidega teeb võimalikuks iga-aastase aprilli algusest kuni augusti alguseni ulatuva järkjärgulise valmimisperioodi; |
| --- | --- |

—

orograafia. Kirsse kasvatatakse kolme oru põhjas, kõrgustel kuni 1 200 meetrini merepinnast. 600 m ja maksimaalse kõrguse vahele jäävad piirkonnad on kõige sobivamad Picota kirsside kasvatamiseks, mis koos teiste sordiskeemiga hõlmatud sortidega teeb võimalikuks iga-aastase aprilli algusest kuni augusti alguseni ulatuva järkjärgulise valmimisperioodi;

| — | piirkonna mulla tekstuur on üldiselt paks ja vähekompaktne ning peamiselt saviliivane. Pinnase niiskusejuhtivus on üldiselt hea. Mullastiku pH on selle koostisosade tõttu alati happeline, jäädes üldiselt 5 ja 5,5 vahele. Mulla sellised üldised omadused on väga sobivad kohaliku peamise viljapuuliigi (Prunus avium ehk maguskirss) ning kohalike kirsisortide kasvatamiseks; |
| --- | --- |

—

piirkonna mulla tekstuur on üldiselt paks ja vähekompaktne ning peamiselt saviliivane. Pinnase niiskusejuhtivus on üldiselt hea. Mullastiku pH on selle koostisosade tõttu alati happeline, jäädes üldiselt 5 ja 5,5 vahele. Mulla sellised üldised omadused on väga sobivad kohaliku peamise viljapuuliigi (Prunus avium ehk maguskirss) ning kohalike kirsisortide kasvatamiseks;

Prunus avium

| — | ilmastik. Geograafilise piirkonna hulka kuuluva kolme oru klimaatilised tingimused tulenevad kõnealuste orgude kitsusest ja sügavusest ning nende suunast ja lõunasuunale avatusest. Kõrguse erinevused ja liigendatud reljeef tingivad päikesekiirguse ebaühtlase jaotumise mäeharja ja orupõhja vahel, tekitades mõnikord äärmuslikke temperatuurierinevusi. Sellised kliimaerinevused põhjustavad taimede vegetatsioonitsükli ning õitsemis- ja viljumisperioodi kestuse muutlikkuse, nagu on osutatud ülalpool, selle pikenemise ja järjestikulisuse, ning toovad kaasa viljade koristusaja olulised erinevused kasvatuspiirkonna ulatuses. Viljade küpsemisaeg võib isegi sama sordi puhul erineda kuni 20 päeva võrra. |
| --- | --- |

—

ilmastik. Geograafilise piirkonna hulka kuuluva kolme oru klimaatilised tingimused tulenevad kõnealuste orgude kitsusest ja sügavusest ning nende suunast ja lõunasuunale avatusest. Kõrguse erinevused ja liigendatud reljeef tingivad päikesekiirguse ebaühtlase jaotumise mäeharja ja orupõhja vahel, tekitades mõnikord äärmuslikke temperatuurierinevusi. Sellised kliimaerinevused põhjustavad taimede vegetatsioonitsükli ning õitsemis- ja viljumisperioodi kestuse muutlikkuse, nagu on osutatud ülalpool, selle pikenemise ja järjestikulisuse, ning toovad kaasa viljade koristusaja olulised erinevused kasvatuspiirkonna ulatuses. Viljade küpsemisaeg võib isegi sama sordi puhul erineda kuni 20 päeva võrra.

Sademete hulk ühes kuus ja aastas ning sademete jaotumine piirkonna ulatuses näitab, et piirkonnas valitseb niiske vahemereline kliima, mida iseloomustab suvine lühike ja selgelt märgatav kuivuseperiood suve soojade kuude, juuli ja augusti kestel.

Vaatamata sellele, et aasta keskmine õhutemperatuur annab tunnistust soojast kliimast, jaguneb soojus eri aastaaegade vahel väga ebaühtlaselt. Registreeritud suured temperatuurierinevused näitavad, et tegemist on väga karmi kliimaga.

Kokkuvõttes võib öelda, et sellise iseloomuliku ja algupärase toote nagu „Cereza del Jerte” saamiseks on vajalik ülalkirjeldatud orograafiliste, pedoloogiliste, klimaatiliste ja hüdrograafiliste tingimuste koosmõju. Kui mõni neist teguritest peaks kaduma, ei oleks kõnealust toodet enam võimalik saada.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (5))

5

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/DEAAADC4-16EB-4424-985B-4A40BE02ECF4/0/PliegoCerezaJertemodificado.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

3

(4)  ELT L 36, 7.2.2004, lk 6.

4

(5)  Vt joonealune märkus 3.

5

---

| 1.11.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 387/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„REBLOCHON” / „REBLOCHON DE SAVOIE”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01003-11.6.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Muudatus(t)e liik

—

—

—

—

3.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus: spetsifikaadi punkt 2

Täiendatud ja täpsustatud on algses spetsifikaadis esitatud kooriku ja sisu kirjeldust.

Väikese juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” kaaluvahemikku suurendatakse pisut (230–280 grammilt 240–280 grammini).

Lisatud on võimalus turustada juustu portsjonitena. Taotlejate rühma eesmärgiks on võimaldada ettevõtjatel kohandada oma tootmine vastavalt uuele suundumusele tarbida toodet portsjoni kaupa.

Toote kvaliteedi säilimise tagavad pakendamisel ja lõikamisel kasutatav pakkematerjali kvaliteet ja lõikamisviis.

Puidust aluse kasutamise nõue on tõstetud ümber spetsifikaadi punktis 5.7 sätestatud pakendamiseeskirjadesse.

Geograafiline piirkond: tegevused, mis peavad olema teostatud geograafilises piirkonnas: spetsifikaadi punkt 3

Täpsustatud on tegevused, mis tuleb teostada geograafilises piirkonnas.

Lisatud on tootmispiirkonnas toimuva lüpsi mõiste, et selgitada, kuidas peavad toimima tootmispiirkonna äärealal asuvad põllumajandusettevõtted. Samuti on täpsustatud, et juba registreeritud spetsifikaadis sätestatud pakendamine tähendab esmast pakendamist, sest toote edasisel töötlemisel võib seda täiendavalt pakendada.

Tühistatud on ajutine säte, mille kohaselt lubati juustu laagerdada ka kahe sellise kommuuni territooriumil, mis piirnevad geograafilise piirkonnaga, kuna asjaomased ettevõtjad loetakse nüüd geograafilise piirkonna alla kuuluvateks.

Lisatud on uus kommuun, mis tekkis kahe varem ühinenud kommuuni eraldumisel (geograafilise piirkonna piire ei muudeta).

Päritolu tõendamine (jälgitavus): spetsifikaadi punkt 4

Muudatused on seotud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi reformimisega vastavalt riiklikes õigusaktides tehtud muudatustele. Eelkõige on sätestatud nõue koostada enne ettevõtja heakskiitmist identifitseerimisdeklaratsioon, millega tunnistatakse, et ettevõtja suudab täita selle nimetuse spetsifikaadi nõudeid, mida ta soovib kasutada.

Lisaks on selgitatud üksikasjalikult toodete identifitseerimise ja järelevalve tagamiseks vajalike deklaratsioonide sisu ja esitamisviisi.

Täpsustatud on, millised dokumendid on vajalikud jälgitavuse tagamiseks ja tootmistingimuste kontrollimiseks, ning kuidas kontrollitakse toote omadusi.

Juustu märgistuse osas on täpsustatud tunnusmärkide andmise ja tühistamise korda.

Piimalehmade tõud: spetsifikaadi punkt 5.1

Lüpsikarja määratlus, mis hõlmab kõiki põllumajandusettevõtte lakteerivaid piimalehmi ja kinnislehmi ja üle kuue kuu vanuseid mullikaid, võimaldab täpsustada, milliste loomade suhtes kontrolli kohaldatakse.

Kontrolli tugevdamise eesmärgil on täpsustatud ka koodidele 12, 46, 31 vastavad lubatud loomatõud.

Mõned tootjad võivad kasvatada loomi ka muuks otstarbeks kui juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” valmistamiseks ette nähtud piima tootmiseks, nüüd on seda võimalust pakutud ja see on reguleeritud.

Piimalehmade sööt: spetsifikaadi punkt 5.2

a)   Põhi- ja täiendsööt

Uute sätetega toetatakse heintaimedel (rohi ja hein) põhineva sööda kasutamist, et tugevdada kaitstud päritolunimetuse seost geograafilise piirkonnaga ja säilitada toorpiimajuustu tootmine (kääritatud sööta ei kasutata).

Selle eesmärgi saavutamiseks on kehtestatud kasutatava põllumajandusmaa koormuseks 1,5 arvestuslikku looma hektari kohta. Suvel tuleb lakteerivaid lehmi karjatada karjamaal vähemalt 150 päeva.

Kuna on täheldatud, et geograafilise piirkonna põllumajanduslike majapidamiste tootmistavad on erinevad, on väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööda kasutamine lakteerivate piimalehmade puhul reglementeeritud. Ainult nendes põllumajanduslikes majapidamistes, mis asuvad 600 meetri kõrgusel merepinnast, ja lakteerivate lehmade karjatamiseks kasutatavate alpikarjamaade puhul, mis asuvad merepinnast kõrgemal kui 600 meetrit, on lubatud kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööta kuni 25 % ulatuses põhisöödast (väljendatuna kuivaines).

Väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööt hõlmab ainult heina.

Karjatamisperioodil, mis kestab 150 päeva, on haljassööta lubatud anda vaid üks kord päevas. Väljaspool karjatamisperioodi on rohtu lubatud anda kaks korda päevas. Rohi peab kindlasti olema pärit kahest erinevast niitest ja tarnitud kahes jaos. Selleks et vältida probleeme, mis tulenevad saastumisest ebasoovitavate mikroobidega, peab antav rohi olema värske ning sõimed tuleb enne uue sööda etteandmist kõikidest jääkidest puhastada.

Selleks, et säilitada seost geograafilise piirkonnaga, ning ka seetõttu, et lühikese kiuga kiudainete mõju mäletsejatele ei ole samasugune kui heina või kuivatatud lutserni puhul, on kuivatatud lutserni graanulite andmine lubatud söödalisanditele kehtestatud piirides.

Lubatud kontsentraatide loetelu koostamine hõlbustab kontrollimist ja võimaldab vältida tehnoloogiliste uuenduste kontrollimatut rakendamist kõnealuses valdkonnas. Et säilitada toote seost geograafilise piirkonnaga, on söödalisandite kogus aastases söödaratsioonis piiratud 1 800 kiloga piimalehma ja 500 kiloga mullika kohta.

Lisaks on täpsustatud, et põllumajanduslikus majapidamises toodetud vadakut on lubatud kasutada loomade jootmiseks kuni 24 tunni jooksul.

b)   Sööda etteandmine

Sanitaar- ja tehniliste probleemide vältimiseks tuleks talveperioodil eelistada kuivsööta. Mäletsemise hõlbustamiseks peab etteantav kuivsööt olema säilitanud oma terviklikkuse. Nende asjaolude tõttu on keelatud kasutada söödaratsiooni etteandmisel segajat.

c)   Kääritatud sööt

Kehtivate sätete kohaselt on kääritatud sööda kasutamine lüpsilehmade söödaratsioonis keelatud. Kõnealuse sööda kasutamine muu, kindlalt eraldatud karja söötmiseks on siiski lubatud, kui järgitakse konkreetseid tootmis-, ladustamis- ja kasutamistingimusi.

Tootmissüsteem: spetsifikaadi punktid 5.3 ja 5.4

a)   Geneetiliselt muundatud organismide (põllukultuurid ja sööt) kasutamine on keelatud

Kõnealuse keelu sätestamine spetsifikaadis toetab traditsioonilise sööda kasutamist.

b)   Mineraalväetiste kasutamise lubatud määr

Selleks, et toetada karjatamist, bioloogilist mitmekesisust ja looduslikku taimestikku ning kaitsta keskkonda, on mineraalväetiste kasutamisele seatud piirang. Sisse on viidud kommuunide erinev kohtlemine sõltuvalt nende topograafilisest asendist, aluseks on riigiasutustes kasutatav määratlus „vähem soodne piirkond”. Spetsifikaadis määratletud lävendeid kohaldatakse iga põllumajandusliku majapidamise keskmise pindala suhtes.

c)   Orgaaniliste väetiste kasutamine

Kindlaks on määratud orgaaniliste väetiste laotamise tingimused, et vältida lehmade nakatumise ohtu sööda saasteainetega.

Väetiste laotamise tingimuste üldistamine võimaldab lihtsustada kontrolli selle tegevuse üle ja muuta kontrollimine õiglasemaks.

Lüpsitingimused: spetsifikaadi punkt 5.5

Täpsustatud on lüpsitingimusi, mis võimaldab võtta kasutusele uut lüpsitehnikat ja pidada siiski kinni üldistest tavadest, mis on seotud karja hooldamisega ning töödeldava piima omaduste tagamisega.

Selleks et tagada töödeldava piima kvaliteet, on muudetud lüpsiseadmete kontrollimine kohustuslikuks.

Jahutustemperatuur juustukojas:

piima säilitamise temperatuuri põllumajanduslikes majapidamistes või juustukojas on tõstetud varasemalt 8 °C-lt 10 °C-le, et tagada piima kasuliku mikrofloora säilimine.

Tootmine: spetsifikaadi punkt 5.6

Punkt 5.6.1. Üldsätted

Töödeldav piim, abi- ja lisaained

Selleks et tagada töödeldava toorpiima omaduste säilimine, on esitatud loend keelatud töötlemismeetoditest.

Täiendatud on tootmises kasutatavaid abi- ja lisaaineid käsitlevat punkti, et võtta arvesse praegu juustutootmises kasutatavaid töötlemismeetodeid ja lisaaineid ning vältida olukorda, kus tulevased uued töötlemisviisid võivad hakata juustu omadusi mõjutama.

Tootmisetapid

Lisatud on tootmismahutite kirjeldus – mahutid peavad olema avatud ja nende maksimaalne mahtuvus ei tohi olla suurem kui 6 000 liitrit.

Kõige olulisemaks asjaks, mida iga päev kogutavast ja eelnevalt töötlemata toorpiimast valmistatava juustu tootmise protsessis jälgida, jääb endiselt mahutis toimuva kalgendumisprotsessi visuaalne hindamine ja kalgendi katsumine.

Tootmisprotsessi on lihtsam kontrolli all hoida, kui töödeldava piima hulk ei pikenda oluliselt juustu vormimise etappi. Liiga pikk vormimisetapp põhjustab juustu omaduste liigset varieeruvust.

Täpsustatud on mitme tööetapi kirjeldust alates töötlemisest mahutis kuni juustu soolamiseni vannis, et võtta arvesse mõningaid muudatusi: vormide suurust, väikeste vormide puhul pressimisel kasutatava raskuse massi, soolvee tihedust, mida on vähendatud 1 140 grammilt liitri kohta 1 130 grammini.

Soolamine ei tohi toimuda töötlemismahutis.

Täpsustatud on, et eellaagerdamise ja laagerdamise kogukestus alates laabiga kalgendamisest on 15 päeva. Seega ei tohi juustu juustukojast või laagerdamiskohast välja viia enne 16 päeva möödumist.

Eellaagerdamine ja laagerdamine

Redaktsioonilisi muudatusi on tehtud eellaagerdamise etapi kirjeldusse, et võtta paremini arvesse juustumeistrite oskusteavet ja tagada juustu kvaliteet.

Täiendatud on laagerdamistingimusi ja lisatud võimalus pakendada juust alates 12. laagerdamispäevast, et jätkata seejärel laagerdamist madalamal temperatuuril pikema perioodi vältel.

See võimaldab võtta arvesse kooriku kiiremat laagerdumist; keldris laagerdumise korral on kooriku välimus parim umbes 12. päeval ning halveneb seejärel, mistõttu võib kannatada juustu kaubanduslik välimus.

Lisatud on järgmised punktid.

| — | Esimene etapp, mis hõlmab laagerdamist keldris vähemalt 12 päeva jooksul alates valmistamise kuupäevast, on kohustuslik. |
| --- | --- |

—

Esimene etapp, mis hõlmab laagerdamist keldris vähemalt 12 päeva jooksul alates valmistamise kuupäevast, on kohustuslik.

Keldri temperatuur peab olema vahemikus 10 kuni 15 °C ja suhteline õhuniiskus üle 90 %.

| — | Alates 12. päevast võib juustud pakendada ükshaaval ja jätta laagerduma vähemalt 18. päevani temperatuuril mitte alla 6 °C. |
| --- | --- |

—

Alates 12. päevast võib juustud pakendada ükshaaval ja jätta laagerduma vähemalt 18. päevani temperatuuril mitte alla 6 °C.

| — | Pakendamata juustud jäetakse keldrisse laagerduma kuni 16. päevani temperatuurivahemikus 10 kuni 15 °C ja suhtelisel õhuniiskusel üle 90 %. |
| --- | --- |

—

Pakendamata juustud jäetakse keldrisse laagerduma kuni 16. päevani temperatuurivahemikus 10 kuni 15 °C ja suhtelisel õhuniiskusel üle 90 %.

Täpsustatud on, et laagerdamisalusena on lubatud kasutada hööveldatud ja hööveldamata laudu. Selle täpsustusega võetakse arvesse laudade pinnale tekkiva mikrofloora tootmis-tehnoloogilist tähtsust, kuna see soodustab juustu katva hallituskihi arengut.

Punkt 5.6.2. Erisätted mis on seotud juustu tootmisega meiereis

Täpsustatud on kalgendamise lõpetamise kellaaega, et sätestada täpsemalt kalgendamiseks ette nähtud ajavahemik.

Täpsustatud on lisatavate piimhappebakterite kogus.

Märgitud on, et kalgendamine võib toimuda vormides. Kõnealused vormid võimaldavad toodet vormida ja loobuda riide kasutamisest ilma juustu iseloomulikke omadusi muutmata. Vormid võimaldavad kuivatamise protsessi pikendada ja seda paremini kontrollida, juustud on korrapärasema kujuga ja kooriku tekkimiseks on soodsamad tingimused.

Selleks, et lihtsustada mahutite kasutamist juustu tootmisel ja tagada parem kontroll, on täpsustatud ka tootmise lõpuks järelejäänud piimakoguse kasutamise võimalusi, et vältida olukorda, kus juustutootja on kohustatud alustama tootmist, kuigi mahuti on vaid osaliselt täidetud.

Punkt 5.6.3. Erisätted, mis on seotud juustu tootmisega põllumajanduslikus majapidamises

Põllumajanduslikus majapidamises toimuva juustutootmise tingimusi on täiendatud järgmiste sätetega.

| — | Vedelikku läbilaskva mikroperforeeritud kile kasutamine võimaldab parandada põllumajanduslikus majapidamises valmistatud juustu maitset, sest riide kasutamine loob keskkonna mikrofloora tekkeks. |
| --- | --- |

—

Vedelikku läbilaskva mikroperforeeritud kile kasutamine võimaldab parandada põllumajanduslikus majapidamises valmistatud juustu maitset, sest riide kasutamine loob keskkonna mikrofloora tekkeks.

| — | Selleks et põllumajanduslikus majapidamises saaks kasutada aeglast tootmistehnoloogiat, mis tagab juustu eripärase maitse, on juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” valmistamiseks kasutatava piima üldkogusele lisatavate piimhappebakterite kogus piiratud 0,5 %ga (0,5 liitrit juuretisebaktereid (1) 100 liitri piima kohta). |
| --- | --- |

—

Selleks et põllumajanduslikus majapidamises saaks kasutada aeglast tootmistehnoloogiat, mis tagab juustu eripärase maitse, on juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” valmistamiseks kasutatava piima üldkogusele lisatavate piimhappebakterite kogus piiratud 0,5 %ga (0,5 liitrit juuretisebaktereid (1) 100 liitri piima kohta).

| — | Kuivatamisetapis on juustu vormivate nõrutamisvormide ning muude vormide ja võrude kasutamine keelatud, et juustu tootmisel põllumajanduslikus majapidamises säiliks traditsiooniline riide kasutamine. Riidel kuivatamise kestuseks on kehtestatud kuus tundi alates vormimise algusest. |
| --- | --- |

—

Kuivatamisetapis on juustu vormivate nõrutamisvormide ning muude vormide ja võrude kasutamine keelatud, et juustu tootmisel põllumajanduslikus majapidamises säiliks traditsiooniline riide kasutamine. Riidel kuivatamise kestuseks on kehtestatud kuus tundi alates vormimise algusest.

Täpsustatud on juustu pressimise, ümber pööramise, eellaagerdamise, pesemise ja märgtöötlemise tingimusi laagerdamiskeldris.

Need sätted võimaldavad tavasid paremini arvesse võtta ja säilitada põllumajanduslikus majapidamises toodetud juustu eripära.

Et laagerdamise eest vastutavad ettevõtjad saaksid soovi korral kohaldada juustutootmise varasemas etapis eritöötlemist, vähendatakse juustu põllumajanduslikus majapidamises hoidmise kestust varasemalt kümnelt päevalt kuuele.

Lisatud on põllumajanduslikus majapidamises toodetava juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” tootmise, laagerdamise ja eellaagerdamise tingimused, et täpsustada teatavaid sätteid ja viia need tavadega kooskõlla.

Üksikasjad, millega põhjendatakse seost geograafilise piirkonnaga: spetsifikaadi punkt 6

Käesolevas punktis esitatud teave on paigutatud ümber järgmiste punktide alla: „Geograafilise piirkonna eripära: looduslikud tingimused ja inimtegevus”, „Toote eripära” ja „Põhjuslik seos”.

Ümberpaigutamise raames on vajaduse korral muudetud sõnastust ja lisatud selgitusi.

Märgistusega seotud erisätted: spetsifikaadi punkt 8

Juustu märgistamisega seotud sätted on paigutatud ümber punkti 4 „Päritolutõendid”

INAO logo kasutamise kohustuse asemel on sätestatud kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis AOP (KPN).

Täpsustatud on, et peale nende väljendite, mille kasutamine on kõikide juustude puhul kohustuslik, ja väljendi „väike”, ei tohi toote märgisel, reklaamil, arvetel või müügipaberites lisada registreeritud kaitstud päritolunimetusele ühtegi kirjeldavat või muud tähistust, välja arvatud eriline kauba- või tootjamärk.

Riiklikud nõuded: spetsifikaadi punkt 9

Lisatud on tabel, milles on esitatud spetsifikaadi peamised näitajad, mida tuleb kontrollida, nende võrdlusväärtused ja nende hindamise meetodid.

Muud muudatused

1)   Pakendamine: spetsifikaadi punkt 5.7

Juustud pakendatakse tervena, poolitatuna või portsjonite kaupa.

Selleks et säilitada kooriku kvaliteeti ning vältida kooriku kuivamist ja soovimatute hallitusseente arengut, peab juust olema enne geograafilisest piirkonnast väljumist pakendatud asjakohasesse pakendisse. Toode peab jõudma lõpptarbijani kõnealuses pakendis, kuid vajaduse korral ei ole ümberpakendamine keelatud.

Pakendis peab olema kindlaksmääratud diameetriga puidust alus. Tükeldatud juustu puhul peab samuti kasutama puidust alust.

Kõik need sätted võimaldavad säilitada kooriku kvaliteeti, juustu tekstuuri ja intensiivset lõhna. Võttes lisaks arvesse juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” kooriku haprust ja kuivamisohtu, on puidust alusel ja pakendil ka oluline roll niiskustaseme reguleerimisel. Kasutatav pakend aitab säilitada juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” koorikut katvat spetsiifilist hallitust.

Juustu, mis on ette nähtud töötlemiseks toiduainetööstuse ettevõtetes, ei pea pakendama üksikpakendisse. Sellisel juhul ei ole põhjendatud ka puidust aluse kasutamine.

2)   Liikmesriigi pädev asutus: pädeva asutuse (Institut national de l’origine) aadressi ja vastutusala muutmine.

3)   Taotlejate rühma koosseis: täpsustatakse rühma koosseisu.

Kontrolliasutuse kontaktandmed: ajakohastatakse kontrolliasutuse kontaktandmeid.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„REBLOCHON” / „REBLOCHON DE SAVOIE”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01003-11.6.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Reblochon” / „Reblochon de Savoie”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” valmistatakse toorest täispiimast, mis saadakse Abondance’i, Montbéliarde’i ja Tarentaise’i tõugu lehmadelt. Tegemist on pressitud ja kuumtöötlemata juustuga, mis on lameda silindrilise kujuga ja kergelt kumer; juustu läbimõõt on ligikaudu 14 cm, kõrgus 3,5 cm ning kaal 450–550 grammi.

Pärast täielikku kuivamist on juustu rasvasisaldus 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi ning kuivainesisaldus 100 grammi juustu kohta ei tohi jääda alla 45 grammi.

Laagerdamise ajal pestud koorik on õhuke, korrapärane ja ühetaoline. See võib olla kollane kuni oranžikas-kollane ning on tervenisti või osaliselt kaetud valge, peene ja õhukese hallituskihiga.

Juustu sisu on õrn, ühtlane, pehme ja kreemjas. Selle värvus varieerub elevandiluust kollaseni, maitse on kergelt soolakas ja struktuuris võib-olla väikesi tühimikke.

Vähendatud mõõtmetega või väikese juustu puhul, mille organoleptilised omadused on samad, kuid juustu läbimõõt on umbes 9 cm, kõrgus umbes 3 cm ja kaal 230–280 grammi, tohib samuti kasutada märgist „AOP” (KPN).

Juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” võib turustada tervelt või portsjoniteks lõigatuna.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” valmistamiseks kasutatakse ainult Abondance’i, Montbéliarde’i, Tarentaise’i (ehk Tarine’i) tõugu piimalehmadelt saadud piima.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Selleks, et tagada seotus piirkonnaga, peab karjale andma peamiselt päritolunimetuse geograafilisest piirkonnast pärit sööta. Põhisööt sisaldab

| — | vähemalt 50 % ulatuses suvel karjamaalt pärit rohtu ja talvel iga päev antavat heina |
| --- | --- |

—

vähemalt 50 % ulatuses suvel karjamaalt pärit rohtu ja talvel iga päev antavat heina

| — | ning värsket sööta, nagu haljasmaisi, haljassööta ja söödapeeti. Õlgi võib sisaldada ainult mullikate põhisööt. |
| --- | --- |

—

ning värsket sööta, nagu haljasmaisi, haljassööta ja söödapeeti. Õlgi võib sisaldada ainult mullikate põhisööt.

Suvise karjatamisperioodi kestus on vähemalt 150 päeva.

Lakteerivate lehmade põhisööt (väljendatuna kuivaines) peab koosnema 100 % ulatuses ainult piirkonnast pärit söödast. Põllumajanduslikes majapidamistes, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit, ja alpikarjamaade puhul, mis asuvad kõrgemal kui 600 meetrit, peab lakteerivate lehmade põhisööt (väljendatuna kuivaines) koosnema vähemalt 75 % ulatuses piirkonnast pärit söödast. Väljastpoolt päritolupiirkonda pärit sööt hõlmab ainult heina.

Lisaks põhisöödale võib anda täiendsööta. See hõlmab kontsentreeritud ja kuivsööta. Osutatud täiendsööta võib lakteerivatele lehmadele anda kuni 1 800 kg piimalehma kohta aastas.

Piimakarjale on keelatud anda silo, kääritatud sööta, kiletatud heinapalle ja muud sööta, mis võib mõjutada negatiivselt piima või juustu lõhna või maitset, ja sööta, mis võib olla bakterioloogiliselt saastunud.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, lüpstud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu esmane pakendamine toimub geograafilises piirkonnas enne juustu väljasaatmist laagerdamise eest vastutavast ettevõttest, kus toimub juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” tootmise viimane etapp. See võimaldab säilitada juustu kooriku kvaliteeti ning vältida kooriku kuivamist ja soovimatute hallitusseente arengut. Esmane pakendamine ei välista toote ümberpakendamist hiljem mõnes muus ettevõttes.

Pakendamisel sobivasse pakendisse peab terve või poolitatud juustu puhul vähemalt juustu ühele küljele asetama kuusepuidust aluse. Portsjonite puhul peab kolm külge olema kaetud koorikuga.

Juustu, mis on ette nähtud töötlemiseks toiduainetööstuse ettevõtetes, ei pea pakendama üksikpakendisse, kuid juustu saatmisel geograafilisest piirkonnast väljapoole peab see siiski olema pakendatud.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgistusel peab kaitstud päritolunimetus „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” olema esitatud tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku. Lisaks võib punktis 3.2 määratletud vähendatud mõõtmetega juustu puhul lisada kaitstud päritolunimetusele sõna „väike”.

Sõltumata kõikidele juustudele kantavatest õigusnormidega ette nähtud ja eespool osutatud tähistustest on märgisel, reklaamides, arvetel või äridokumentidel koos kõnealuse nimetusega keelatud kasutada mis tahes muid iseloomustavaid sõnu või muud teavet, välja arvatud konkreetsed kauba- või juustukoja märgid.

Märgisel tuleb esitada Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse logo. Märgisel võib olla ka tekst „Kaitstud päritolunimetus”.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte kolmandikku Haute-Savoie departemangust (Annecy idapiirkond, mis asub rohkem kui 500 meetri kõrgusel) ning tervikuna või osaliselt Savoie departemangu mõningaid kommuune.

Haute-Savoie departemang

Abondance, Alex, Allinges, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-Ia-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Aviernoz, Ayse, Ballaison, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonnevaux, Bonneville, Bons-en-Chablais, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cervens, Chamonix-Mont-Blanc, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cordon, Cornier, Cranves-Sales, Cruseilles, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Draillant, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Evires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, Giez, Groisy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Juvigny, La Balme-de-Thuy, La Baume, La Chapelle-d’Abondance, La Chapelle-Rambaud, La Chapelle-Saint-Maurice, La Clusaz, La Côte-d’Arbroz, La Forclaz, La Muraz, La Rivière-Enverse, La Roche-sur-Foron, Lathuile, La Tour, La Vernaz, Le Biot, Le Bouchet, Le Lyaud, Le Grand-Bornand, Le Petit-Bornand-Les-Glières, Le Reposoir, Le Sappey, Leschaux, Les Clefs, Les Contamines-Montjoie, Les Gets, Les Houches, Les Ollières, Les Villards-sur- Thônes, Lucinges, Lullin, Lully, Manigod, Marcellaz-en-Faucigny, Marlens, Machilly, Magland, Margencel, Marignier, Marnaz, Megève, Mégevette, Menthonnex-en-Bornes, Menthon-Saint-Bernard, Mieussy, Monnetier-Mornex, Montmin, Montriond, Mont-Saxonnex, Morillon, Morzine, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Novel, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, Reignier, Reyvroz, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eustache, Saint-Férréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, Saxel, Scientrier, Scionzier, Serraval, Servoz, Sevrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-A-Cheval, Talloires, Taninges, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, Vailly, Vacheresse, Vallorcine, Verchaix, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-Ie-Bouveret, Villy-Ie-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

Savoie departemang

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (piirkond G1, G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (piirkond A1, A2, A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond asub Põhja-Alpides ning hõlmab mägiseid piirkondi Genfi järve ja Mont Blanci mäemassiivi vahel. Ala piirneb idas Šveitsi piiriga ja ulatub läänes Alpi mäestiku läänepoolseimate nõlvadeni. Lõunas jääb piirkonnast välja Beaufortaini mäemassiiv, kuid piirkond hõlmab Baugesi mäemassiivi põhjaosa.

Maastik on tugevasti liigendatud, moodustades mäemassiive, mis lääne-ida suunal üha kõrgemale kerkivad: lääne eelmäestike kõrgus 1 000 meetrit, lubjakivimassiivide kõrgus üle 2 000 meetri, Mont Blanci mäemassiivi kõrgus üle 4 000 meetri. Neid eraldavad suured orud (Dranse, Giffre, Arve, Arly), mis asuvad merepinnast rohkem kui 500 meetri kõrgusel.

Geograafilise piirkonna geoloogiline aluspind on väga mitmekesine. Kirde-edela suunas läbivad piirkonda peamiselt lubjakivikaljudest koosnevad mäemassiivid. Mõned eriti vastupidavad kaljud moodustavad teravatipulisi ahelikke, nagu Aravise mäeahelik. Läänepoolsete nõlvade aluspinnase moodustab savi-lubja molass ning seal kõrguvad järsud lubjakivikaljud (Salève). Kristalse aluspõhjaga mäemassiivid Mont Blanc ja Aiguilles rouges hõlmavad piirkonna kõrgeimaid tippe. Kivimid on siin happelised (graniit, gneiss, vilgukivi). Põhjas asuv Chablais' mäemassiiv koosneb happelistest kivimitest, mis on kohati segamini lubjakiviga.

Kliima on mäestikuline ja avatud läänest saabuvatele õhuvooludele. Sellele on iseloomulik suur sademete hulk (üle 900 millimeetri aastas) ja suvise põuaperioodi puudumine. Mäemassiivi keskel ületab sademete hulk 1 500 – 2 000 mm aastas. Tulenevalt mägisest keskkonnast on talved külmad ja rikkalikud sademed langevad siis maha lumena. Kohalikke kliimatingimusi mõjutab tugevasti nii maastiku liigendatus kui ka kõrgus merepinnast.

Suurema osa põllumajanduslikust maast moodustavad karjamaad. Piirkonnale on iseloomulik kõrgel mägedes asuvate püsirohumaade (mägikarjamaade) suur osakaal. Sealne taimestik on väga mitmekesine, sõltudes keskkonnast (pinnas, veerežiim, nõlva orienteeritus, kõrgus merepinnast) ja kasutamisotstarbest (karjatamine). 90 % rohumaadest on püsikarjamaad, kus domineerivateks liikideks on kerahein (kõrreline, mida peetakse väga heaks loomasöödaks), valge ristik ja ristik. On väga rohurikkaid karjamaid (mäginiidud, kus kasvab looduslikult hapuoblikas), keskmise viljakusega karjamaid (mäginiidud, kus kasvab suur näär) ja väheviljakaid karjamaid (mäginiidud, kus kasvavad salvei ja pune). Põllumajanduslik taimestik katab orgusid ja mäenõlvu ning võib ulatuda kohati kõrgemale kui 2 500 meetrit merepinnast.

Inimtegur

Geograafilise piirkonna piimatalude eripära on suvine mägikarjamaade kasutamine. Karjapidamine sõltub tugevalt aastaajast: mai alguses lastakse kari laudast välja ja karjatatakse madalatel karjamaadel; juuni algul aetakse kari mägikarjamaadele, kuhu see jääb kuni oktoobri alguseni. Järgneb pikk talveperiood, mil lumikate püsib mitu kuud ja ilm on halb. Karjakasvataja peab seetõttu koguma suvel sööta, mida antakse loomadele novembrist aprillini (talvel kulub lehma kohta umbes 2 000 kg heina).

Nendes tingimustes eelistavad piimatootjad mägipiirkondade piimlehmatõuge, kes on kohanenud piirkonna maastiku ja kliimaga (kaldega karjamaadega kohanenud morfoloogia, temperatuuritaluvus, karjamaade rohu tarbimine suvel ja kuivsööda tarbimine talvel) ning annavad korrapäraselt kvaliteetset piima.

Piimalehmade sööt koosneb suvel peamiselt karjamaade rohust ja talveperioodil peamiselt heinast. Lisasööda kogus on piiratud, et säilitada vähese intensiivsusega loomakasvatust. Loomadele on keelatud anda kääritatud sööta, mis võib mõjutada negatiivselt piima ning seega ka juustu lõhna ja maitset.

Juustu nimi „Reblochon de Savoie” tuleneb sõnast reblâche, mis tähendab teistkordset lüpsi. Selline tegevus oli XIII sajandil laialt levinud. Talupidaja, kes rentis mägikarjamaad, pidi maksma omanikule tasu. Lüpstava piima koguse mõõtmise ajal lõpuni lüpsmata lehmalt sai teistkordse lüpsiga väikese koguse väga rasvast piima, sest lüpsi lõpus tekkiv piim on rasvarikas. Vähesest rasvarikkast piimast tootsid juustumeistrid väikeseid kreemja struktuuriga juustusid. Algselt ebaseaduslikult toodetud juustule Reblochon tuli kasuks raha ulatuslik kasutuselevõtt kaubavahetuses ning XVIII sajandil jõudis kõnealune juust jõukate linnakodanike, vaimulike ja aadlike toidulauale.

Juustuvalmistajate tööl, mis põhineb esivanemate oskusteabel, on oluline roll juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” lõhnapotentsiaali esile toomisel. Eelnevalt töötlemata toorpiima kasutamisel saavutatakse parim tulemus, kui juustu valmistatakse madalal temperatuuril. Kahe lüpsikorra puhul päevas peab piima kasutamine olema kiire ja täpne. Toorpiima peab töötlema avatud mahutis, et juustumeister saaks tootmisprotsessi jälgida ning kohandada seda vajaduse korral vastavalt piima omaduste võimalikele muutustele.

Algselt laagerdati juustu mägikarjamaal asuvates taludes. Seejärel liikus see tegevus orgudesse, kuhu oli juurdepääs lihtsam ja kus seetõttu oli olukord soodus juustu laagerdamisega tegelevate oskustööliste elukutse tekkeks. Juustu laagerdamise eest vastutaval ettevõtjal on arvukalt ülesandeid, eelkõige peab ta jälgima laagerdamiskeskkonna temperatuuri, sest sellel on oluline roll hallituse arengus, mis annab koorikule iseloomuliku välimuse. Juustu pinnal on koos ja ajaliselt järjestikku mitmesuguseid mikroobide rühmi. Nende järjestikune asendumine on peamiselt tingitud pH muutumisest ja kooriku soolasisaldusest. Just see mikrofloora ja eriti Geotrichum candidum annab juustule „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” iseloomuliku peene valge hallituskirme ning on oluline tegur ka sisu tekstuuri ja maitse kujundamisel.

Kauplemine juustuga „Reblochon” sai hoogu juurde XIX sajandil, kui tekkis spetsialiseerunud kaubandusharu ja laienes kaubateede võrgustik. XX sajandi esimesel poolel hakati juustu „Reblochon” tootma ka väljaspool päritolupiirkonda, mis ärgitas tootjaid oma toodet kaitsma, ja juba 1953. aastal kehtestati konkreetsed tootmistingimused.

5.2.   Toote eripära

Juust „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” on kuumtöötlemata pressitud juust, mida valmistatakse eelnevalt töötlemata toorest lehma täispiimast.

Juust on väike ja kerge ning seda toodetakse ka vähendatud mõõtmetega. Juust on lameda, kuid kergelt kumera silinderja kujuga.

Juustu sisu on elevandiluu värvi kreemjas, sametine ja elastne ning kergelt soolase maitsega. Juustul on piima ja röstimise lõhn. Selle õhuke pestud ja safranivärvi koorik on kaetud peene valge hallitusega.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Ala, mis moodustab geograafilise piirkonna, on mägine ja sademeterohke, mis tagab rohu rikkaliku kasvu kevadel ja suvel. Keskkonna mitmekesisus (mägikarjamaade kõrgus merepinnast, nõlvade orienteeritus, põhjakivimi koostis) tagab karjamaade suure liigirikkuse, kus igal karjamaaliigil on talle iseloomulik taimekooslus.

Paljud taimekooslusesse kuuluvad taimeliigid on tugeva lõhnaga ning annavad juustule „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” omapärase lõhna. Juustu organoleptiliste omaduste varieerumine tuleneb geograafilise piirkonna karjamaadelt saadava rohu ja heina muutuvast koostisest.

Karm keskkond seab karjale ranged tingimused ning ainult mägitõugu veised suudavad taluda talvist passiivset eluviisi orus laudas ja suvehooajal iga päev läbitavaid suuri vahemaid mägikarjamaadel, kus kõrguste vahe võib ulatuda mitmesaja meetrini.

Need tõud suudavad kirjeldatud tingimustes toota valgurikast piima, mis sobib hästi juustu valmistamiseks, sest pärast laabi lisamist saadav kalgend on tihke ja sellest saab toota suures koguses juustu.

Juust „Reblochon” / „Reblochon de Savoie”, mida algselt valmistati väikesest kogusest rasvarikkast piimast, on lihtsa tehnoloogia rakendamise tulem (vähene kuumutamine, kiire kalgendamine, nõrutamine ei toimu mahutis).

Juustu „Reblochon” / „Reblochon de Savoie” organoleptilised omadused on seotud piimalehmade söödaga (haljas- ja koresööt), mis koosneb eespool osutatud kliimatingimustega kohanenud taimedest, ning juustumeistrite ja laagerdamise eest vastutavate oskustööliste põlvest põlve edasi antud oskusteabest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCReblochon.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealune märkus 3.

---