# Den Europæiske Unions C 398/12.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 398 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang12. november 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 398

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang12. november 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2014/C 398/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013, med institutionernes svar | 1 |
| 2014/C 398/02 | Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2013, med Kommissionens svar | 289 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2014/C 398/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013, med institutionernes svar

1

2014/C 398/02

Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2013, med Kommissionens svar

289

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 12.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 398/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 398/1

---

Image

I medfør af artikel 287, stk. 1 og 4, i TEUF samt artikel 148, stk. 1, og artikel 162, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og artikel 139 og 156 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond

vedtog Revisionsretten for Den Europæiske Union på mødet den 4. september 2014

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2013.

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (formand), Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS.

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2014/C 398/01)

INDHOLD

| Generel indledning | 7 |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | — Revisionserklæring med underbyggende oplysninger | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | — Indtægter | 53 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | — Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte | 77 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | — Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed | 105 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | — Regionalpolitik, transport og energi | 137 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | — Beskæftigelse og sociale anliggender | 173 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | — Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse | 199 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | — Forskning og andre interne politikker | 215 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | — Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter | 235 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | — Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet | 253 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU's eksterne revisor fungerer den som den uafhængige beskytter af EU-borgernes finansielle interesser og bidrager til at forbedre EU's finansielle forvaltning. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om EU-udgiftsprogrammer og -indtægter og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på dens websted:
  www.eca.europa.eu |
| --- | --- |

0.1.

Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU's eksterne revisor fungerer den som den uafhængige beskytter af EU-borgernes finansielle interesser og bidrager til at forbedre EU's finansielle forvaltning. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om EU-udgiftsprogrammer og -indtægter og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på dens websted:

www.eca.europa.eu

| 0.2. | Dette er Rettens 37. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2013. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde. |
| --- | --- |

0.2.

Dette er Rettens 37. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2013. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde.

| 0.3. | EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner sammen med dens særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet afgør, om Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet på tilfredsstillende vis. Retten sender sin årsberetning til de nationale parlamenter, samtidig med at den sendes til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

0.3.

EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner sammen med dens særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet afgør, om Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet på tilfredsstillende vis. Retten sender sin årsberetning til de nationale parlamenter, samtidig med at den sendes til Europa-Parlamentet og Rådet.

| 0.4. | Det centrale element i årsberetningen er Rettens revisionserklæring (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Selve erklæringen indleder beretningen, og det materiale, der følger, redegør hovedsagelig for den revision, der ligger til grund for erklæringen. |
| --- | --- |

0.4.

Det centrale element i årsberetningen er Rettens revisionserklæring (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Selve erklæringen indleder beretningen, og det materiale, der følger, redegør hovedsagelig for den revision, der ligger til grund for erklæringen.

| 0.5. | Årsberetningen er bygget op på følgende måde:






  — | Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af Rettens revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed, en gennemgang af den sammenfattende rapport og de årlige aktivitetsrapporter og en oversigt over den budgetmæssige og økonomiske forvaltning. Bilag 1.3 til kapitel 1 er et uddrag fra det konsoliderede regnskab for 2013. Uddybende oplysninger om 2013 findes i det offentliggjorte konsoliderede regnskab og Europa-Kommissionens årsrapport, der begge findes på:
  http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2013/2013_en.cfm |
| --- | --- | --- |

0.5.

Årsberetningen er bygget op på følgende måde:

—

Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af Rettens revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed, en gennemgang af den sammenfattende rapport og de årlige aktivitetsrapporter og en oversigt over den budgetmæssige og økonomiske forvaltning. Bilag 1.3 til kapitel 1 er et uddrag fra det konsoliderede regnskab for 2013. Uddybende oplysninger om 2013 findes i det offentliggjorte konsoliderede regnskab og Europa-Kommissionens årsrapport, der begge findes på:

http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2013/2013_en.cfm

| — | Kapitel 2 til 9 giver detaljerede revisionsresultater i form af »specifikke vurderinger« af EU's indtægter og udgifter. Kapitel 2 omhandler EU-budgettets indtægtsside, og kapitel 3 til 9 omhandler de syv grupper af politikområder, inden for hvilke der anvises og registreres udgifter fra EU's budget. Disse grupper af politikområder svarer stort set til udgiftsområderne i den finansielle ramme for 2007-2013, som udstikker EU's bredt formulerede, flerårige udgiftsplaner |
| --- | --- |

—

Kapitel 2 til 9 giver detaljerede revisionsresultater i form af »specifikke vurderinger« af EU's indtægter og udgifter. Kapitel 2 omhandler EU-budgettets indtægtsside, og kapitel 3 til 9 omhandler de syv grupper af politikområder, inden for hvilke der anvises og registreres udgifter fra EU's budget. Disse grupper af politikområder svarer stort set til udgiftsområderne i den finansielle ramme for 2007-2013, som udstikker EU's bredt formulerede, flerårige udgiftsplaner

| — | Kapitel 10 omhandler performance. Først behandles EU's budgetregler, og det vurderes, i hvilket omfang disse regler har fokus på performance. Dernæst præsenteres Rettens bemærkninger om en række aspekter ved Kommissionens rapportering om performance, herunder dens rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet, den fjerde evalueringsrapport og de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektører. Kapitlet fremhæver også nogle af de hovedtemaer, der optræder i Rettens særberetninger om performance fra 2013. |
| --- | --- |

—

Kapitel 10 omhandler performance. Først behandles EU's budgetregler, og det vurderes, i hvilket omfang disse regler har fokus på performance. Dernæst præsenteres Rettens bemærkninger om en række aspekter ved Kommissionens rapportering om performance, herunder dens rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet, den fjerde evalueringsrapport og de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektører. Kapitlet fremhæver også nogle af de hovedtemaer, der optræder i Rettens særberetninger om performance fra 2013.

| 0.6. | De specifikke vurderinger er navnlig baseret på resultaterne af Rettens test af transaktionernes formelle rigtighed og på en vurdering af, om de vigtigste af de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med indtægter og udgifter, fungerer effektivt. |
| --- | --- |

0.6.

De specifikke vurderinger er navnlig baseret på resultaterne af Rettens test af transaktionernes formelle rigtighed og på en vurdering af, om de vigtigste af de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med indtægter og udgifter, fungerer effektivt.

| 0.7. | Kommissionens svar til Rettens bemærkninger (eller svarene fra andre EU-institutioner og -organer, hvor det er relevant) fremlægges i beretningen. I beskrivelsen af sine revisionsresultater og konklusioner tager Retten hensyn til den reviderede enheds svar. Som ekstern revisor har Retten imidlertid til opgave at rapportere sine revisionsresultater og drage konklusioner på grundlag af disse for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

0.7.

Kommissionens svar til Rettens bemærkninger (eller svarene fra andre EU-institutioner og -organer, hvor det er relevant) fremlægges i beretningen. I beskrivelsen af sine revisionsresultater og konklusioner tager Retten hensyn til den reviderede enheds svar. Som ekstern revisor har Retten imidlertid til opgave at rapportere sine revisionsresultater og drage konklusioner på grundlag af disse for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

| Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning | I-XII |
| --- | --- |

| Indledning | 1.1-1.8 |
| --- | --- |

| Revisionsresultater vedrørende 2013 | 1.9-1.40 |
| --- | --- |

| Regnskabernes rigtighed | 1.9-1.15 |
| --- | --- |

| Overblik over revisionsresultaterne vedrørende transaktionernes formelle rigtighed | 1.16-1.24 |
| --- | --- |

| Gennemgang af den sammenfattende rapport og de årlige aktivitetsrapporter | 1.25-1.40 |
| --- | --- |

| Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning | 1.41-1.50 |
| --- | --- |

| Ændringsbudgetter medførte en væsentlig stigning i de betalinger, som Kommissionen kunne afholde | 1.42 |
| --- | --- |

| De samlede udgiftsniveauer lå tæt på det maksimum, der var fastsat i de budgetmæssige rammer | 1.43 |
| --- | --- |

| Trods det høje betalingsniveau steg omfanget af de forpligtelser, der skal betales i fremtiden, fortsat | 1.44-1.45 |
| --- | --- |

| På flere udgiftsområder går der stadig lang tid, fra den første forpligtelse indgås, til udgifterne godkendes | 1.46-1.47 |
| --- | --- |

| Betydelige midler afholdes over budgettet, men bliver ikke udbetalt til de endelige støttemodtagere | 1.48 |
| --- | --- |

| Forsinkelser i registreringen af budgetindtægter | 1.49 |
| --- | --- |

| Der er brug for et langsigtet likviditetsoverslag | 1.50 |
| --- | --- |

| Bilag 1.1 — | Revisionstilgang og -metode |
| --- | --- |

Bilag 1.1 —

| Bilag 1.2 — | Opfølgning af de foregående års bemærkninger om regnskabernes rigtighed |
| --- | --- |

Bilag 1.2 —

| Bilag 1.3 — | Uddrag fra det konsoliderede regnskab for 2013 |
| --- | --- |

Bilag 1.3 —

| RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING |
| --- |
| I. | I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten:






  a) | revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 30. juli 2014, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, og |

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

I.

I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten:

a)

revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 30. juli 2014, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab.

Ledelsens ansvar

| II. | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

II.

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for Den Europæiske Union med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (artikel 317 i TEUF).

Revisors ansvar

| III. | Det er Rettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er Rettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, om det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og om de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende konsolideret regnskab, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om effektiviteten af den interne kontrol. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

IV.

Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende konsolideret regnskab, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om effektiviteten af den interne kontrol. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af det konsoliderede regnskab.

| V. | For så vidt angår indtægter tager Rettens undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og revisorerne vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

V.

For så vidt angår indtægter tager Rettens undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og revisorerne vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| VI. | For så vidt angår udgifter undersøger Retten betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere. |
| --- | --- |

VI.

For så vidt angår udgifter undersøger Retten betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet godkender denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere.

| VII. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer. |
| --- | --- |

VII.

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VIII. | Det er Rettens opfattelse, at Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Det er Rettens opfattelse, at Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Forpligtelser

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet

| X. | Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

X.

Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XI. | Samtlige grupper af politikområder omfattende aktionsudgifter er væsentlig fejlbehæftede Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i de udgiftsførte betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 4,7 %. De undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

XI.

Samtlige grupper af politikområder omfattende aktionsudgifter er væsentlig fejlbehæftede Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i de udgiftsførte betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 4,7 %. De undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet.

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XII. | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

XII.

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i punktet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, er væsentlig fejlbehæftede.

Den 4. september 2014

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

| 1.1. | Den Europæiske Unions (EU's) budget er instrumentet til finansiering af EU's politiske mål. EU-udgifterne tegner sig for ca. én procent af EU's bruttonationalindkomst (ca. 290 euro for hver EU-borger i 2013). Dermed udgør de ca. to procent af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter. I
  figur 1.1
  sammenholdes det samlede gennemførte EU-budget for 2013 med EU-medlemsstaternes offentlige udgifter (3) i 2013. |
| --- | --- |

1.1.

Den Europæiske Unions (EU's) budget er instrumentet til finansiering af EU's politiske mål. EU-udgifterne tegner sig for ca. én procent af EU's bruttonationalindkomst (ca. 290 euro for hver EU-borger i 2013). Dermed udgør de ca. to procent af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter. I
  figur 1.1
  sammenholdes det samlede gennemførte EU-budget for 2013 med EU-medlemsstaternes offentlige udgifter (3) i 2013.

Figur 1.1 —   Den Europæiske Unions medlemsstaters samlede offentlige udgifter i 2013 og EU's udgifter i 2013 (millioner euro)

Image

Kilde: Den Europæiske Union: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013 — resultatet af gennemførelsen af EU-budgettet — tabel 1.1 betalinger (jf.
  bilag 1.3
  — tabel 5).

Medlemsstaterne: Eurostat — offentlige statistikker — offentlige indtægter, udgifter og vigtigste aggregater — de samlede offentlige udgifter i 2013.

(http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/data/database).

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.2. | To typer udgiftsordninger dominerer blandt EU-udgifterne:






  a) | rettighedsprogrammer, hvor der foretages betaling, når bestemte betingelser er opfyldt (f.eks. direkte støtte til landbrugere (kapitel 3) og direkte budgetstøtte (kapitel 7)), og |
| --- | --- | --- |

1.2.

To typer udgiftsordninger dominerer blandt EU-udgifterne:

a)

rettighedsprogrammer, hvor der foretages betaling, når bestemte betingelser er opfyldt (f.eks. direkte støtte til landbrugere (kapitel 3) og direkte budgetstøtte (kapitel 7)), og

| b) | godtgørelsesordninger, hvor EU godtgør støtteberettigede omkostninger vedrørende støtteberettigede aktiviteter (f.eks. udvikling af landdistrikter og regioner (kapitel 4 og 5), uddannelsesordninger (kapitel 6), udviklingsprojekter (kapitel 7) og forskningsprojekter (kapitel 8)). |
| --- | --- |

b)

godtgørelsesordninger, hvor EU godtgør støtteberettigede omkostninger vedrørende støtteberettigede aktiviteter (f.eks. udvikling af landdistrikter og regioner (kapitel 4 og 5), uddannelsesordninger (kapitel 6), udviklingsprojekter (kapitel 7) og forskningsprojekter (kapitel 8)).

| 1.3. | Den Europæiske Revisionsret har bl.a. til opgave:






  — | at vurdere, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger |
| --- | --- | --- |

1.3.

Den Europæiske Revisionsret har bl.a. til opgave:

—

at vurdere, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger

| — | at udtale sig om, hvorvidt Den Europæiske Unions regnskaber er rigtige |
| --- | --- |

—

at udtale sig om, hvorvidt Den Europæiske Unions regnskaber er rigtige

| — | at undersøge, om EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde, og rapportere herom |
| --- | --- |

—

at undersøge, om EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde, og rapportere herom

| — | at afgive udtalelser om forslag til lovgivning med indvirkning på ressourceforvaltningen. |
| --- | --- |

—

at afgive udtalelser om forslag til lovgivning med indvirkning på ressourceforvaltningen.

De to første opgaver udfører Retten ved at offentliggøre sin revisionserklæring (4) (jf. punkt 1.5).

| 1.4. | Dette kapitel i årsberetningen:






  — | beskriver baggrunden for Rettens revisionserklæring og giver et resumé af de revisionsresultater og konklusioner, der ligger til grund for denne erklæring |
| --- | --- | --- |

1.4.

Dette kapitel i årsberetningen:

—

beskriver baggrunden for Rettens revisionserklæring og giver et resumé af de revisionsresultater og konklusioner, der ligger til grund for denne erklæring

| — | giver oplysninger om forvaltningen af EU's budget |
| --- | --- |

—

giver oplysninger om forvaltningen af EU's budget

| — | forklarer, hvordan Retten foretager sin revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed (jf.
  bilag 1.1
  ), og |
| --- | --- |

—

forklarer, hvordan Retten foretager sin revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed (jf.
  bilag 1.1
  ), og

| — | præsenterer de foranstaltninger, Kommissionen har truffet som reaktion på de bemærkninger og anbefalinger, Retten i tidligere årsberetninger har fremsat om regnskabernes rigtighed (jf.
  bilag 1.2
  ). |
| --- | --- |

—

præsenterer de foranstaltninger, Kommissionen har truffet som reaktion på de bemærkninger og anbefalinger, Retten i tidligere årsberetninger har fremsat om regnskabernes rigtighed (jf.
  bilag 1.2
  ).

| 1.5. | Revisionsretten afgiver en revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Retten supplerer denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder. Disse specifikke vurderinger er ikke revisionserklæringer, men beskriver væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte grupper af politikområder. Konklusionen i den enkelte specifikke vurdering bygger på det samlede revisionsbevis, der er indsamlet vedrørende gruppen af politikområder. |
| --- | --- |

1.5.

Revisionsretten afgiver en revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Retten supplerer denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder. Disse specifikke vurderinger er ikke revisionserklæringer, men beskriver væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte grupper af politikområder. Konklusionen i den enkelte specifikke vurdering bygger på det samlede revisionsbevis, der er indsamlet vedrørende gruppen af politikområder.

| 1.6. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om rigtigheden af Den Europæiske Unions regnskaber, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, hvorvidt indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og hvorvidt det konsoliderede regnskab (jf. uddraget i
  bilag 1.3
  ) giver et korrekt billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2013 og af indtægterne, udgifterne, pengestrømmene og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.9 og 1.11). |
| --- | --- |

1.6.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om rigtigheden af Den Europæiske Unions regnskaber, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, hvorvidt indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og hvorvidt det konsoliderede regnskab (jf. uddraget i
  bilag 1.3
  ) giver et korrekt billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2013 og af indtægterne, udgifterne, pengestrømmene og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.9 og 1.11).

| 1.7. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det konsoliderede regnskab for 2013, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og at de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.16-1.24, hvor der gives en oversigt over resultaterne, og kapitel 2-9, hvor der redegøres nærmere for dem). |
| --- | --- |

1.7.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører for at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det konsoliderede regnskab for 2013, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og at de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.16-1.24, hvor der gives en oversigt over resultaterne, og kapitel 2-9, hvor der redegøres nærmere for dem).

| 1.8. | Formålet med undersøgelsen af de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenester og den dertil knyttede sammenfattende rapport er at vurdere, i hvilken udstrækning de giver en rimelig vurdering af kvaliteten af den økonomiske forvaltning og dermed bidrager til at give et billede af regnskabernes rigtighed og af indtægternes og udgifternes formelle rigtighed (jf. punkt 1.25-1.40 samt de relevante bemærkninger i afsnittet »Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer« i kapitel 2-9 (5)). |
| --- | --- |

1.8.

Formålet med undersøgelsen af de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenester og den dertil knyttede sammenfattende rapport er at vurdere, i hvilken udstrækning de giver en rimelig vurdering af kvaliteten af den økonomiske forvaltning og dermed bidrager til at give et billede af regnskabernes rigtighed og af indtægternes og udgifternes formelle rigtighed (jf. punkt 1.25-1.40 samt de relevante bemærkninger i afsnittet »Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer« i kapitel 2-9 (5)).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

REVISIONSRESULTATER VEDRØRENDE 2013

Regnskabernes rigtighed

| 1.9. | Rettens bemærkninger gælder Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2013, som Kommissionens regnskabsfører har opstillet, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med finansforordningen (6), og som Retten modtog den 31. juli 2014 sammen med regnskabsførerens erklæring. Det konsoliderede årsregnskab består af:






  a) | det konsoliderede årsregnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende noter |
| --- | --- | --- |

1.9.

Rettens bemærkninger gælder Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2013, som Kommissionens regnskabsfører har opstillet, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med finansforordningen (6), og som Retten modtog den 31. juli 2014 sammen med regnskabsførerens erklæring. Det konsoliderede årsregnskab består af:

a)

det konsoliderede årsregnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende noter

| b) | de samlede beretninger om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende noter. |
| --- | --- |

b)

de samlede beretninger om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende noter.

| 1.10. | Som led i revisionen af årsregnskabet for 2013 lod Retten en uafhængig aktuar undersøge beregningen og opstillingen af de personaleydelser, der er dækket af pensionsordningen for EU-tjenestemænd. Denne undersøgelse understøtter Rettens samlede konklusion vedrørende det konsoliderede årsregnskab for 2013. Det udførte arbejde viser imidlertid, at Kommissionen bør forbedre kildedataenes pålidelighed og sikre, at den har de nødvendige tekniske ressourcer til at vurdere dette passiv. |
| --- | --- |

1.10.

Som led i revisionen af årsregnskabet for 2013 lod Retten en uafhængig aktuar undersøge beregningen og opstillingen af de personaleydelser, der er dækket af pensionsordningen for EU-tjenestemænd. Denne undersøgelse understøtter Rettens samlede konklusion vedrørende det konsoliderede årsregnskab for 2013. Det udførte arbejde viser imidlertid, at Kommissionen bør forbedre kildedataenes pålidelighed og sikre, at den har de nødvendige tekniske ressourcer til at vurdere dette passiv.

| 1.10. | Kommissionen noterer sig den positive evaluering og vil fortsætte med at forbedre sine metoder på dette område. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab for 2013 viste, at dette var uden væsentlig fejlinformation (jf. også
  bilag 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.11.

Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab for 2013 viste, at dette var uden væsentlig fejlinformation (jf. også
  bilag 1.2
  ).

Nye udfordringer med hensyn til fremlæggelse af pålidelige finansielle oplysninger

| 1.12. | Den aktuelle udvikling i EU's økonomiske forvaltning er bl.a. karakteriseret ved en stigende anvendelse af nettokorrektioner og af finansielle instrumenter. Det betyder, at det vil blive en større udfordring for Kommissionen at fremlægge pålidelige finansielle oplysninger. Kommissionen vil bl.a. skulle: |
| --- | --- |

1.12.

Den aktuelle udvikling i EU's økonomiske forvaltning er bl.a. karakteriseret ved en stigende anvendelse af nettokorrektioner og af finansielle instrumenter. Det betyder, at det vil blive en større udfordring for Kommissionen at fremlægge pålidelige finansielle oplysninger. Kommissionen vil bl.a. skulle:

| 1.12. | Finansielle nettokorrektioner, som har været anvendt i den fælles landbrugspolitik siden 1976, vil også blive anvendt systematisk på samhørighedsområdet for programmeringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

1.12.

| a) | sørge for, at regnskabet afspejler den udvidede anvendelse af finansielle korrektioner på samhørighedsområdet, skelne mellem disse korrektioner og andre korrektionsmekanismer og oplyse om de forskellige korrektionsmekanismers forskelligartede virkning (7) i sin årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet (jf. punkt 1.13) |
| --- | --- |

a)

sørge for, at regnskabet afspejler den udvidede anvendelse af finansielle korrektioner på samhørighedsområdet, skelne mellem disse korrektioner og andre korrektionsmekanismer og oplyse om de forskellige korrektionsmekanismers forskelligartede virkning (7) i sin årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet (jf. punkt 1.13)

| a) | Beløb, der er en følge af den udvidede anvendelse af finansielle nettokorrektioner på samhørighedsområdet vil blive afspejlet i de regnskaber, som anvender fælles regnskabsprocedurer.

  Som svar på en anmodning fra Europa-Parlamentet vil Kommissionen inkludere et kapitel om finansielle nettokorrektioner i sin årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet. |
| --- | --- |

a)

Beløb, der er en følge af den udvidede anvendelse af finansielle nettokorrektioner på samhørighedsområdet vil blive afspejlet i de regnskaber, som anvender fælles regnskabsprocedurer.

| b) | indføre nye procedurer, der gør det muligt at registrere anvendelsen af alle de korrektionsmekanismer, der er anført i note 6, i konventionelle regnskabssystemer, og træffe aftale med de relevante organer om disse mekanismers timing, grundlaget for dem og deres art (jf. punkt 1.14) |
| --- | --- |

b)

indføre nye procedurer, der gør det muligt at registrere anvendelsen af alle de korrektionsmekanismer, der er anført i note 6, i konventionelle regnskabssystemer, og træffe aftale med de relevante organer om disse mekanismers timing, grundlaget for dem og deres art (jf. punkt 1.14)

| b) | Kommissionen vil gennemgå de eksisterende procedurer under hensyntagen til de nye rapporteringskrav, men mener, at transaktioner knyttet til medlemsstaternes ombytning af ikke-støtteberettigede med støtteberettigede projekter/udgifter i første omgang skal registreres i de nationale regnskabssystemer. Se svar på punkt 1.12 a) for så vidt angår de nye retlige rammer vedrørende finansielle nettokorrektioner. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil gennemgå de eksisterende procedurer under hensyntagen til de nye rapporteringskrav, men mener, at transaktioner knyttet til medlemsstaternes ombytning af ikke-støtteberettigede med støtteberettigede projekter/udgifter i første omgang skal registreres i de nationale regnskabssystemer. Se svar på punkt 1.12 a) for så vidt angår de nye retlige rammer vedrørende finansielle nettokorrektioner.

| c) | afslutte registreringen og målingen af finansielle instrumenter og finansieringstekniske instrumenter i overensstemmelse med reglerne i International Public Sector Accounting Standards (som fastsat i finansforordningens artikel 140, stk. 11), navnlig ved hjælp af pålidelige procedurer for konstatering og registrering af værdiforringelse |
| --- | --- |

c)

afslutte registreringen og målingen af finansielle instrumenter og finansieringstekniske instrumenter i overensstemmelse med reglerne i International Public Sector Accounting Standards (som fastsat i finansforordningens artikel 140, stk. 11), navnlig ved hjælp af pålidelige procedurer for konstatering og registrering af værdiforringelse

| c) | Kommissionen har en rapporteringsprocedure for finansielle instrumenter på grundlag af EU-regnskabsregel 11, som er i overensstemmelse med IPSAS. Den har udarbejdet retningslinjer for forvaltningskonti samt detaljerede krav til rapportering ved årets udgang i finansielle og administrative rammeaftaler (FAFA) med EIB og EIF.

  Kommissionen er i gang med at analysere situationen for finansielle instrumenter før 2014.
  Kommissionen understreger, at artikel 140 i finansforordningen kun finder anvendelse på finansielle instrumenter under direkte og indirekte forvaltning. Finansieringstekniske instrumenter i forbindelse med delt forvaltning er omfattet af forordningen om fælles bestemmelser og betragtes som forskud til medlemsstater i henhold til EU's regnskabsregler. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har en rapporteringsprocedure for finansielle instrumenter på grundlag af EU-regnskabsregel 11, som er i overensstemmelse med IPSAS. Den har udarbejdet retningslinjer for forvaltningskonti samt detaljerede krav til rapportering ved årets udgang i finansielle og administrative rammeaftaler (FAFA) med EIB og EIF.

| d) | indhente oplysninger om indeståender, der endnu ikke er taget i anvendelse (jf. punkt 1.48), og |
| --- | --- |

d)

indhente oplysninger om indeståender, der endnu ikke er taget i anvendelse (jf. punkt 1.48), og

| d) | Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne undersøge, hvordan oplysninger kan forbedres yderligere på den måde, som Retten foreslår, under hensyntagen til costbenefitbetragtninger. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne undersøge, hvordan oplysninger kan forbedres yderligere på den måde, som Retten foreslår, under hensyntagen til costbenefitbetragtninger.

| e) | sikre, at alle dens tjenester kun afregner forskud på grundlag af afholdte udgifter med dokumentation i form af pålidelige oplysninger fra modtagerne (jf. kapitel 7, punkt 7.25, anbefaling 1). |
| --- | --- |

e)

sikre, at alle dens tjenester kun afregner forskud på grundlag af afholdte udgifter med dokumentation i form af pålidelige oplysninger fra modtagerne (jf. kapitel 7, punkt 7.25, anbefaling 1).

| e) | De eksisterende regnskabsregler og -retningslinjer, som allerede var meddelt GD'erne, præciserer den korrekte behandling, der skal følges i forbindelse med afregninger.

  GD ELARG vil indføre en ny procedure under overholdelse af de gældende regler og bestemmelser. |
| --- | --- |

e)

De eksisterende regnskabsregler og -retningslinjer, som allerede var meddelt GD'erne, præciserer den korrekte behandling, der skal følges i forbindelse med afregninger.

Bedre oplysninger om korrektionsmekanismer

| 1.13. | Note 6 til EU's konsoliderede årsregnskab indeholder opsummerede tal for finansielle korrektioner. Kommissionen giver nærmere oplysninger om dem i sin årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet. Hverken note 6 eller Kommissionens meddelelse oplyser på nuværende tidspunkt om de forskellige korrektionsmetoders forskelligartede virkning: |
| --- | --- |

1.13.

Note 6 til EU's konsoliderede årsregnskab indeholder opsummerede tal for finansielle korrektioner. Kommissionen giver nærmere oplysninger om dem i sin årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet. Hverken note 6 eller Kommissionens meddelelse oplyser på nuværende tidspunkt om de forskellige korrektionsmetoders forskelligartede virkning:

| 1.13. | Kommissionen vil overveje fremlæggelsen af disse oplysninger under hensyntagen til omkostningerne og fordelene ved denne tilgang. |
| --- | --- |

1.13.

| a) | — | afvisning af medlemsstaternes anmeldte udgifter, før de godkendes af Kommissionen, eller |
| --- | --- | --- |

a)

—

afvisning af medlemsstaternes anmeldte udgifter, før de godkendes af Kommissionen, eller

| — | justeringer af de godkendte udgifter, efter at de er godtgjort af Kommissionen |
| --- | --- |

—

justeringer af de godkendte udgifter, efter at de er godtgjort af Kommissionen

| b) | — | justeringer på projektniveau eller |
| --- | --- | --- |

b)

—

justeringer på projektniveau eller

| — | kun korrektioner på programniveau |
| --- | --- |

—

kun korrektioner på programniveau

| c) | — | korrektioner, der reducerer udgiftsrammen for de enkelte medlemsstater (finansielle nettokorrektioner), eller |
| --- | --- | --- |

c)

—

korrektioner, der reducerer udgiftsrammen for de enkelte medlemsstater (finansielle nettokorrektioner), eller

| — | aftaler om, at regelstridige udgifter kan erstattes ved hjælp af nye anmeldelser. |
| --- | --- |

—

aftaler om, at regelstridige udgifter kan erstattes ved hjælp af nye anmeldelser.

| c) | Jf. svar på punkt 1.12 a). |
| --- | --- |

c)

Jf. svar på punkt 1.12 a).

| 1.14. | Oplysningerne i note 6 har fokus på Kommissionens tilsynsfunktion, og der angives både årlige og kumulerede (8) tal. For de mekanismer, som noten giver samlede oplysninger om, gælder det imidlertid: |
| --- | --- |

1.14.

Oplysningerne i note 6 har fokus på Kommissionens tilsynsfunktion, og der angives både årlige og kumulerede (8) tal. For de mekanismer, som noten giver samlede oplysninger om, gælder det imidlertid:

1.14.

| a) | at mange aktører i de nationale myndigheder og Kommissionens tjenester er involveret |
| --- | --- |

a)

at mange aktører i de nationale myndigheder og Kommissionens tjenester er involveret

| a) | Dette er karakteren/opbygningen af det delte forvaltningssystem. |
| --- | --- |

a)

Dette er karakteren/opbygningen af det delte forvaltningssystem.

| b) | at det tager flere år at afslutte dem (især i forbindelse med samhørighedsudgifterne, hvor ca. fire femtedele af de korrektioner, der blev foretaget i årene 2007-2013, vedrørte operationelle programmer i tidligere perioder, jf.
  figur 1.2
  ), og |
| --- | --- |

b)

at det tager flere år at afslutte dem (især i forbindelse med samhørighedsudgifterne, hvor ca. fire femtedele af de korrektioner, der blev foretaget i årene 2007-2013, vedrørte operationelle programmer i tidligere perioder, jf.
  figur 1.2
  ), og

| b) | Jf. svar på punkt 1.18. |
| --- | --- |

b)

Jf. svar på punkt 1.18.

| c) | at de på samhørighedsområdet hovedsagelig registreres uden for Kommissionens regnskabssystem. |
| --- | --- |

c)

at de på samhørighedsområdet hovedsagelig registreres uden for Kommissionens regnskabssystem.

| c) | Kommissionen ønsker at påpege, at oplysningerne delvist er registreret uden for Kommissionens regnskabssystem i overensstemmelse med retsgrundlaget og den kendsgerning, at sådanne transaktioner er medlemsstatens og ikke Kommissionens transaktioner.

  Jf. svar på punkt 1.12 b). |
| --- | --- |

c)

Kommissionen ønsker at påpege, at oplysningerne delvist er registreret uden for Kommissionens regnskabssystem i overensstemmelse med retsgrundlaget og den kendsgerning, at sådanne transaktioner er medlemsstatens og ikke Kommissionens transaktioner.

| 1.15. | Det er derfor vigtigt, at Kommissionen indfører fornuftige procedurer, som gør det muligt at træffe aftale med medlemsstaterne om timing, grundlag og omfang for korrigerende foranstaltninger, der skal give større sikkerhed for, at tallene i regnskabet og i den årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet er nøjagtige. |
| --- | --- |

1.15.

Det er derfor vigtigt, at Kommissionen indfører fornuftige procedurer, som gør det muligt at træffe aftale med medlemsstaterne om timing, grundlag og omfang for korrigerende foranstaltninger, der skal give større sikkerhed for, at tallene i regnskabet og i den årlige meddelelse om beskyttelse af EU-budgettet er nøjagtige.

| 1.15. | Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne undersøge, hvordan de eksisterende informationsssystemer kan forbedres yderligere på den måde, som Rådet foreslår. |
| --- | --- |

1.15.

Figur 1.2
  —   Finansielle korrektioner vedrørende landbrug og samhørighed rapporteret af Kommissionen i årene 2007-2013, fordelt på perioder

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

Overblik over revisionsresultaterne vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 1.16. | Retten præsenterer sine revisionsresultater vedrørende indtægter i kapitel 2 og vedrørende udgifter i kapitel 3-9 (jf.
  tabel 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.16.

Retten præsenterer sine revisionsresultater vedrørende indtægter i kapitel 2 og vedrørende udgifter i kapitel 3-9 (jf.
  tabel 1.1
  ).

Tabel 1.1 —   Transaktioner revideret med henblik på årsberetningens kapitel 3-9

| (millioner euro) |
| --- |
| Kapitel i årsberetningen | Betalinger afholdt i 2013 | Transaktioner revideret i 2013 |
| (A) | (B) |
| Kapitel 3 | Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte | 45  004 | 45  016 |
| Kapitel 4 | Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed | 14  780 | 15  581 |
| Kapitel 5 | Regionalpolitik, transport og energi | 45  084 | 45  477 |
| Kapitel 6 | Beskæftigelse og sociale anliggender | 14  017 | 16  200 |
| Kapitel 7 | Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse | 6  180 | 6  019 |
| Kapitel 8 | Forskning og andre interne politikker | 13  156 | 10  431 |
| Kapitel 9 | Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter
   (40) | 10  248 | 10  600 |
| I alt | 1 48  469 | 1 49  324 |
| »Transaktioner revideret i 2013« (B) er »Betalinger afholdt i 2013« (A) minus forskud udbetalt i 2013 (16 763 millioner euro) plus afregninger af forskud i 2013 (15 842 millioner euro) samt udbetalinger til endelige modtagere fra finansieringstekniske instrumenter (1 776 millioner euro). |

(millioner euro)

Kapitel i årsberetningen

Betalinger afholdt i 2013

Transaktioner revideret i 2013

(A)

(B)

Kapitel 3

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

45  004

45  016

Kapitel 4

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

14  780

15  581

Kapitel 5

Regionalpolitik, transport og energi

45  084

45  477

Kapitel 6

Beskæftigelse og sociale anliggender

14  017

16  200

Kapitel 7

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

6  180

6  019

Kapitel 8

Forskning og andre interne politikker

13  156

10  431

Kapitel 9

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter
   (40)

10  248

10  600

I alt

1 48  469

1 49  324

»Transaktioner revideret i 2013« (B) er »Betalinger afholdt i 2013« (A) minus forskud udbetalt i 2013 (16 763 millioner euro) plus afregninger af forskud i 2013 (15 842 millioner euro) samt udbetalinger til endelige modtagere fra finansieringstekniske instrumenter (1 776 millioner euro).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.17. | Revisionsresultaterne for 2013 viser, at indtægterne (1 49  504 millioner euro) og transaktionerne vedrørende gruppen Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter (10  600 millioner euro) var uden væsentlig fejlforekomst, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var effektive (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 2.27 og 9.18). Samtlige grupper af politikområder omfattende aktionsudgifter var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 3.44, 4.35, 5.61 og 5.61, 6.39 og 6.40, 7.22 og 7.23 samt 8.33 og 8.34). Forpligtelserne var uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

1.17.

Revisionsresultaterne for 2013 viser, at indtægterne (1 49  504 millioner euro) og transaktionerne vedrørende gruppen Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter (10  600 millioner euro) var uden væsentlig fejlforekomst, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer var effektive (jf.
  tabel 1.2
  samt punkt 2.27 og 9.18). Samtlige grupper af politikområder omfattende aktionsudgifter var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 3.44, 4.35, 5.61 og 5.61, 6.39 og 6.40, 7.22 og 7.23 samt 8.33 og 8.34). Forpligtelserne var uden væsentlig fejlforekomst.

| 1.17. | Kommissionen er klar over, at den fejlfrekvens, som Retten indberettede, er et årligt skøn, der tager hensyn til korrektioner af projektudgifter eller godtgørelser, som er påvirket af fejl, der er påvist og registreret inden Rettens revision. |
| --- | --- |

1.17.

Kommissionen understreger, at den er bundet af finansforordningen, hvori det i artikel 32, stk. 2, litra e), fastslås, at det interne kontrolsystem bl.a. skal sikre »tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter«.

Kommissionen vil fortsat udøve sin tilsynsfunktion, navnlig ved at gennemføre finansielle korrektioner og inddrivelser på et niveau, der svarer til de påpegede uregelmæssigheder og mangler. I lyset af de retlige rammer for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, de pågældende procedurers kompleksitet og de mange kontrolniveauer kan det ikke undgås, at fejl på mange områder først rettes flere år efter, at de er sket.

Derudover fastsætter finansforordningen (artikel 80, stk. 4), at der anvendes en fast sats eller ekstrapolerede korrektioner i overensstemmelse med de sektorspecifikke regler, hvis det ikke er muligt præcist at identificere uberettiget udbetalte beløb, hvilket er et hyppigt forekommende scenarie. Kommissionen har gjort, hvad den kan, og handlet i fuld overensstemmelse med de gældende forordninger for at beskytte EU's budget. I henhold til Rettens revisionsmetode foretages der tilpasninger i det omfang, at der er etableret en forbindelse til individuelle foranstaltninger.

Kommissionen mener derfor, at Rettens årlige repræsentative fejlforekomst bør ses i sammenhæng med den flerårige karakter af EU-indgreb (jf. også punkt 3.7, 3.44, første led, 4.6, 4.36, første led, samt 5.20, 5.21 og 6.13).

Kommissionen deler Rettens vurdering af de fejl, der blev indberettet ud over det begrænsede antal undtagelser, som er beskrevet i de følgende punkter: 3.6 b), 3.7, 3.13, 4.5 b), 4.7, 4.15 og 6.13.

Tabel 1.2 —   Sammendrag af revisionsresultaterne vedrørende transaktionernes formelle rigtighed i 2013

| Regionalpolitik, transport og energi | Reviderede transaktioner


  (millioner euro) | Mest sandsynlige fejlforekomst 2013 | Konfidensinterval


  (%) | Mest sandsynlige fejlforekomst 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (%) | Nedre fejlgrænse | Øvre fejlgrænse | (%) |
| Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte | 45  016 | 3,6 | 1,7 | 5,5 | 3,8 |
| Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed | 15  581 | 6,7 | 3,5 | 9,9 | 7,9 |
| Regionalpolitik, transport og energi | 45  477 | 6,9 | 3,7 | 10,1 | 6,8 |
| Beskæftigelse og sociale anliggender | 16  200 | 3,1 | 1,5 | 4,7 | 3,2 |
| Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse | 6  019 | 2,6 | 1,2 | 4,0 | 3,3 |
| Forskning og andre interne politikker | 10  431 | 4,6 | 2,6 | 6,6 | 3,9 |
| Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter | 10  600 | 1,0 | 0,0 | 2,3 | 0 |
| I alt | 1 49  324 | 4,7 | 3,5 | 5,9 | 4,8 |
| |
| Indtægter | 1 49  504
   (41) | 0 | 0 | 0 | 0 |

Regionalpolitik, transport og energi

Reviderede transaktioner

(millioner euro)

Mest sandsynlige fejlforekomst 2013

Konfidensinterval

(%)

Mest sandsynlige fejlforekomst 2012

(%)

Nedre fejlgrænse

Øvre fejlgrænse

(%)

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

45  016

3,6

1,7

5,5

3,8

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

15  581

6,7

3,5

9,9

7,9

Regionalpolitik, transport og energi

45  477

6,9

3,7

10,1

6,8

Beskæftigelse og sociale anliggender

16  200

3,1

1,5

4,7

3,2

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

6  019

2,6

1,2

4,0

3,3

Forskning og andre interne politikker

10  431

4,6

2,6

6,6

3,9

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter

10  600

1,0

0,0

2,3

0

I alt

1 49  324

4,7

3,5

5,9

4,8

Indtægter

1 49  504
   (41)

0

0

0

0

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.18. | Retten konkluderer, at betalingerne (9) samlet set var væsentlig fejlbehæftede, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer generelt var delvis effektive (jf.
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.18.

Retten konkluderer, at betalingerne (9) samlet set var væsentlig fejlbehæftede, og at de undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer generelt var delvis effektive (jf.
  tabel 1.2
  ).

| 1.18. | Kommissionen anerkender, at de undersøgte systemer er delvis effektive, hvilket afspejles i Rettens anslåede fejlforekomst på slutmodtagerniveau. På baggrund af overvågningen og kontrollen har Kommissionen gennemført finansielle korrektioner, finansielle nettokorrektioner og inddrivelser i 2013 for 3  334 mio. EUR (foreløbigt beløb), hvilket udgør 2,4 % af betalingerne (se tabel 1.1). Korrektionerne og inddrivelserne er opdelt på følgende politikområder: |
| --- | --- |

1.18.

| — | Kapitel 3 — Landbrug — markedsstøtte og direkte støtte: 637 mio. EUR i finansielle korrektioner og inddrivelser (1,4 % af de afholdte betalinger) |
| --- | --- |

—

Kapitel 3 — Landbrug — markedsstøtte og direkte støtte: 637 mio. EUR i finansielle korrektioner og inddrivelser (1,4 % af de afholdte betalinger)

| — | Kapitel 4 — Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed: 476 mio. EUR i finansielle korrektioner og inddrivelser (3,2 % af de afholdte betalinger) |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 — Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed: 476 mio. EUR i finansielle korrektioner og inddrivelser (3,2 % af de afholdte betalinger)

| — | Kapitel 5 — Regionalpolitik, energi og transport: 1  029 mio. EUR i finansielle korrektioner og inddrivelser (2,3 % af de afholdte betalinger) |
| --- | --- |

—

Kapitel 5 — Regionalpolitik, energi og transport: 1  029 mio. EUR i finansielle korrektioner og inddrivelser (2,3 % af de afholdte betalinger)

| — | Kapitel 6 — Beskæftigelse og sociale anliggender: 898 mio. EUR (6,4 % af de afholdte betalinger) |
| --- | --- |

—

Kapitel 6 — Beskæftigelse og sociale anliggender: 898 mio. EUR (6,4 % af de afholdte betalinger)

| — | Kapitel 7 — Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse: 93 mio. EUR (1,5 % af de afholdte betalinger) |
| --- | --- |

—

Kapitel 7 — Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse: 93 mio. EUR (1,5 % af de afholdte betalinger)

| — | Kapitel 8 — Forskning og andre interne politikker: 197 mio. EUR (1,5 % af de afholdte betalinger) og |
| --- | --- |

—

Kapitel 8 — Forskning og andre interne politikker: 197 mio. EUR (1,5 % af de afholdte betalinger) og

| — | Kapitel 9 — Administrative udgifter og dertil knyttede udgifter: 3 mio. EUR (0 % af de afholdte betalinger). |
| --- | --- |

—

Kapitel 9 — Administrative udgifter og dertil knyttede udgifter: 3 mio. EUR (0 % af de afholdte betalinger).

Det betyder ikke, at alle inddrivelser, finansielle korrektioner og finansielle nettokorrektioner gennemført i år T kan fratrækkes fejlforekomsten i år T. Det indebærer imidlertid, at der ved vurderingen af, om det generelle interne kontrolsystem effektivt kan beskytte EU-budgettet over en flerårig periode, både skal tages højde for fejlforekomster og inddrivelser/finansielle korrektioner/finansielle nettokorrektioner. (jf. svar på punkt 1.17).

Analyse af revisionsresultaterne

| 1.19. | På de fleste budgetområder viser dette års resultater en væsentlig fejlforekomst, der ligger tæt på fejlforekomsten i 2012. Den samlede anslåede fejlforekomst for 2013 er 4,7 %, et fald på 0,1 procentpoint. En væsentlig faktor i 2013 var den øgede effekt af medlemsstaternes og Kommissionens korrigerende foranstaltninger. Hvis disse korrigerende foranstaltninger ikke var blevet anvendt på transaktionerne i Rettens stikprøve, ville den samlede anslåede fejlforekomst have været 1,6 procentpoint højere. |
| --- | --- |

1.19.

På de fleste budgetområder viser dette års resultater en væsentlig fejlforekomst, der ligger tæt på fejlforekomsten i 2012. Den samlede anslåede fejlforekomst for 2013 er 4,7 %, et fald på 0,1 procentpoint. En væsentlig faktor i 2013 var den øgede effekt af medlemsstaternes og Kommissionens korrigerende foranstaltninger. Hvis disse korrigerende foranstaltninger ikke var blevet anvendt på transaktionerne i Rettens stikprøve, ville den samlede anslåede fejlforekomst have været 1,6 procentpoint højere.

| 1.19. | Jf. svar på punkt 1.17 og 1.18. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Disse forholdsvis stabile resultater blev opnået i et år, hvor udgifterne steg markant på det område, hvor der oftest forekommer fejl (samhørighed). |
| --- | --- |

1.20.

Disse forholdsvis stabile resultater blev opnået i et år, hvor udgifterne steg markant på det område, hvor der oftest forekommer fejl (samhørighed).

| 1.21. | Som eksempler på andre faktorer, der har en effekt på den anslåede fejlforekomst i 2013, kan følgende nævnes: |
| --- | --- |

1.21.

Som eksempler på andre faktorer, der har en effekt på den anslåede fejlforekomst i 2013, kan følgende nævnes:

1.21.

| — | Forekomsten af fejl i forbindelse med offentlige indkøb faldt (men disse fejl tegner sig stadig for en femtedel af den anslåede fejlforekomst, jf. punkt 1-22 og
  figur 1.4
  ) |
| --- | --- |

—

Forekomsten af fejl i forbindelse med offentlige indkøb faldt (men disse fejl tegner sig stadig for en femtedel af den anslåede fejlforekomst, jf. punkt 1-22 og
  figur 1.4
  )

| — | Med hensyn til krydsoverensstemmelse har det store antal fejl (over en fjerdedel af de besøgte landbrugere, der var underlagt krydsoverensstemmelseskrav, havde forsømt at opfylde et eller flere af dem) og den bredere dækning betydet, at disse fejl tegner sig for 0,2 procentpoint af den samlede fejlforekomst (2012: 0,1 procentpoint). |
| --- | --- |

—

Med hensyn til krydsoverensstemmelse har det store antal fejl (over en fjerdedel af de besøgte landbrugere, der var underlagt krydsoverensstemmelseskrav, havde forsømt at opfylde et eller flere af dem) og den bredere dækning betydet, at disse fejl tegner sig for 0,2 procentpoint af den samlede fejlforekomst (2012: 0,1 procentpoint).

Kravene om overholdelse af bestemmelserne om krydsoverensstemmelse udgør ikke et støtteberettigelseskriterium i henhold til den fælles landbrugspolitik, og derfor berører kontrollen af, at disse krav er opfyldt, ikke de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Jf. svar på punkt 3.6 b), 3.7, 3.13, 4.5 b), 4.7 og 4.15.

Figur 1.3
  —   Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst (2007-2013)
   (10)

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.22. | Støtteberettigelsesfejl i forbindelse med udgifter til godtgørelse er fremherskende blandt de fejl, Retten konstaterede i 2013. I den samlede fejlforekomst tegner ikke-støtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser sig for 1,8 procentpoint (2012: 1,0), mens ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter og støttemodtagere tegner sig for 1,1 procentpoint (2012: 1,1), og alvorlige overtrædelser af reglerne for offentlige indkøb (hovedsagelig i forbindelse med udgiftsgodtgørelse, men også i forbindelse med visse administrationsudgifter) tegner sig for 1,0 procentpoint (2012: 1,4). Den væsentligste fejlkilde i forbindelse med udgifter i relation til rettigheder er ukorrekte anmeldelser fra landbrugere, som tegner sig for 0,6 procentpoint (2012: 0,8) i den samlede fejlforekomst (jf.
  figur 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.22.

Støtteberettigelsesfejl i forbindelse med udgifter til godtgørelse er fremherskende blandt de fejl, Retten konstaterede i 2013. I den samlede fejlforekomst tegner ikke-støtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser sig for 1,8 procentpoint (2012: 1,0), mens ikke-støtteberettigede projekter, aktiviteter og støttemodtagere tegner sig for 1,1 procentpoint (2012: 1,1), og alvorlige overtrædelser af reglerne for offentlige indkøb (hovedsagelig i forbindelse med udgiftsgodtgørelse, men også i forbindelse med visse administrationsudgifter) tegner sig for 1,0 procentpoint (2012: 1,4). Den væsentligste fejlkilde i forbindelse med udgifter i relation til rettigheder er ukorrekte anmeldelser fra landbrugere, som tegner sig for 0,6 procentpoint (2012: 0,8) i den samlede fejlforekomst (jf.
  figur 1.4
  ).

| 1.22. | Kommissionen har også identificeret lignende problemer under sine revisioner. Kommissionen har udfoldet betydelige bestræbelser i den seneste periode for at afdække den grundlæggende årsag til problemerne og gennemføre korrigerende foranstaltninger, hvor det er nødvendigt. |
| --- | --- |

1.22.

Figur 1.4
  —   Den samlede anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

| 1.23. | Fordelingen af den samlede anslåede fejlforekomst på kapitler viser, at »Regionalpolitik, transport og energi« (kapitel 5) tegner sig for ca. to femtedele af den samlede anslåede fejlforekomst, »Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte« (kapitel 3) tegner sig for ca. en fjerdedel, og »Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed« (kapitel 4) tegner sig for ca. en syvendedel (jf.
  figur 1.5
  ). Der er ingen væsentlige ændringer i denne fordeling sammenlignet med 2012. |
| --- | --- |

1.23.

Fordelingen af den samlede anslåede fejlforekomst på kapitler viser, at »Regionalpolitik, transport og energi« (kapitel 5) tegner sig for ca. to femtedele af den samlede anslåede fejlforekomst, »Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte« (kapitel 3) tegner sig for ca. en fjerdedel, og »Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed« (kapitel 4) tegner sig for ca. en syvendedel (jf.
  figur 1.5
  ). Der er ingen væsentlige ændringer i denne fordeling sammenlignet med 2012.

Figur 1.5
  —   Den samlede anslåede fejlforekomst fordelt på årsberetningens kapitler

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.24. | Efter Rettens beregning er den anslåede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning som helhed 5,2 % (2012: 5,3 %), mens den i alle andre former for aktionsudgifter (11) er 3,7 % (2012: 4,3 %). Den anslåede fejlforekomst i administrationsudgifterne er 1 % for 2013 (2012: 0 %). |
| --- | --- |

1.24.

Efter Rettens beregning er den anslåede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning som helhed 5,2 % (2012: 5,3 %), mens den i alle andre former for aktionsudgifter (11) er 3,7 % (2012: 4,3 %). Den anslåede fejlforekomst i administrationsudgifterne er 1 % for 2013 (2012: 0 %).

Gennemgang af den sammenfattende rapport og de årlige aktivitetsrapporter

De årlige aktivitetsrapporter

Generaldirektørerne aflægger hvert år rapport om transaktionernes formelle rigtighed ...

| 1.25. | Kommissionen stiller krav om, at generaldirektørerne (12) i deres årlige aktivitetsrapporter afgiver revisionserklæringer om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (13) (resultatrapporteringen i de årlige aktivitetsrapporter behandles i kapitel 10). Når de ikke kan afgive en erklæring med sikkerhed om et væsentligt udgiftselement, tager de et forbehold. Generaldirektørerne skal tage forbehold:






  a) | hvis der er indtruffet en begivenhed med alvorlige konsekvenser for Kommissionens omdømme, eller |
| --- | --- | --- |

1.25.

Kommissionen stiller krav om, at generaldirektørerne (12) i deres årlige aktivitetsrapporter afgiver revisionserklæringer om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (13) (resultatrapporteringen i de årlige aktivitetsrapporter behandles i kapitel 10). Når de ikke kan afgive en erklæring med sikkerhed om et væsentligt udgiftselement, tager de et forbehold. Generaldirektørerne skal tage forbehold:

a)

hvis der er indtruffet en begivenhed med alvorlige konsekvenser for Kommissionens omdømme, eller

| b) | hvis effekten af de anslåede fejlforekomster efter fradrag af allerede foretagne finansielle korrektioner og inddrivelser stadig er væsentlig. |
| --- | --- |

b)

hvis effekten af de anslåede fejlforekomster efter fradrag af allerede foretagne finansielle korrektioner og inddrivelser stadig er væsentlig.

| 1.26. | I 2013 ajourførte Generalsekretariatet og GD for Budget vejledningen (14) om udarbejdelse og præsentation af oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter og grundlaget for forbehold. Hensigten er nu, at de årlige aktivitetsrapporter skal give et sammenhængende budskab på tre informationsniveauer: (1) resumé, (2) beskrivelse af resultater, forvaltning og vurderinger, og (3) detaljerede bilag. Som noget nyt fastsætter vejledningen, at generaldirektørerne skal identificere områder med vedvarende høje fejlforekomster. Denne vejledning er også en reaktion på finansforordningens krav om, at Kommissionen skal tage eller foreslå passende skridt, når omfanget af fejl vedvarende er højt (15). |
| --- | --- |

1.26.

I 2013 ajourførte Generalsekretariatet og GD for Budget vejledningen (14) om udarbejdelse og præsentation af oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter og grundlaget for forbehold. Hensigten er nu, at de årlige aktivitetsrapporter skal give et sammenhængende budskab på tre informationsniveauer: (1) resumé, (2) beskrivelse af resultater, forvaltning og vurderinger, og (3) detaljerede bilag. Som noget nyt fastsætter vejledningen, at generaldirektørerne skal identificere områder med vedvarende høje fejlforekomster. Denne vejledning er også en reaktion på finansforordningens krav om, at Kommissionen skal tage eller foreslå passende skridt, når omfanget af fejl vedvarende er højt (15).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

... og tager færre forbehold i takt med, at der afholdes færre betalinger til en række programmer med høj risiko

| 1.27. | Generaldirektørerne tog i alt 17 kvantificerede forbehold i 2013 mod 23 i 2012 (jf.
  tabel 1.3
  ). Den væsentligste faktor bag faldet i antallet af forbehold er de faldende betalinger under sjette rammeprogram (RP6) og til operationelle programmer på samhørighedsområdet for perioden 2000-2006 (16) (fem kvantificerede forbehold (17) i 2012, men ingen i 2013). De ansvarlige GD'er mangler stadig at afregne udgiftsanmeldelser i forbindelse med disse programmer (18). |
| --- | --- |

1.27.

Generaldirektørerne tog i alt 17 kvantificerede forbehold i 2013 mod 23 i 2012 (jf.
  tabel 1.3
  ). Den væsentligste faktor bag faldet i antallet af forbehold er de faldende betalinger under sjette rammeprogram (RP6) og til operationelle programmer på samhørighedsområdet for perioden 2000-2006 (16) (fem kvantificerede forbehold (17) i 2012, men ingen i 2013). De ansvarlige GD'er mangler stadig at afregne udgiftsanmeldelser i forbindelse med disse programmer (18).

| 1.28. | I lyset af Rettens (19) og Den Interne Revisionstjenestes bemærkninger tog generaldirektøren for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter to nye forbehold. Med de to nye forbehold og den justerede kvantificering af de opretholdte forbehold giver den årlige aktivitetsrapport fra GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter et mere realistisk billede af politikområdet end sidste år. Retten noterer imidlertid den anvendte tilgangs begrænsninger (punkt 3.39-3.43). |
| --- | --- |

1.28.

I lyset af Rettens (19) og Den Interne Revisionstjenestes bemærkninger tog generaldirektøren for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter to nye forbehold. Med de to nye forbehold og den justerede kvantificering af de opretholdte forbehold giver den årlige aktivitetsrapport fra GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter et mere realistisk billede af politikområdet end sidste år. Retten noterer imidlertid den anvendte tilgangs begrænsninger (punkt 3.39-3.43).

| 1.28. | GD AGRI har haft en tilgang i flere lag til proceduren for opnåelse af sikkerhed, som anerkender, at hvert lag isoleret betragtet måske ikke vil være tilstrækkeligt. Det er netop derfor, at Kommissionen har integreret alle tilgængelige oplysninger med henblik på at foretage det mest pålidelige skøn af restfejlfrekvensen og således fastlægge, hvor forbehold er nødvendige. |
| --- | --- |

1.28.

De årlige aktivitetsrapporter er stadig under udvikling, og det er derfor svært at sammenligne rapporter fra forskellige år

| 1.29. | Som følge af de ændringer i præsentationen, der blev indført i 2013, giver de årlige aktivitetsrapporter mere end ét skøn over »risikobehæftede beløb« (som i sig selv er et kompliceret begreb, jf. punkt 1.31 og 1.32). Den fejlforekomst, som beregningen af disse bygger på, ligger imidlertid i den lave ende af det interval, Retten har estimeret. På det centrale område samhørighed rapporteres risikoprocenter for en række mulige udfald (20), men resuméet har fokus på det laveste tal (21) (jf. kapitel 3, punkt 3.42, kapitel 5, punkt 5.46, 5.47, 5.51, 5.52 og 5.57, og kapitel 6, punkt 6.34-6.38). |
| --- | --- |

1.29.

Som følge af de ændringer i præsentationen, der blev indført i 2013, giver de årlige aktivitetsrapporter mere end ét skøn over »risikobehæftede beløb« (som i sig selv er et kompliceret begreb, jf. punkt 1.31 og 1.32). Den fejlforekomst, som beregningen af disse bygger på, ligger imidlertid i den lave ende af det interval, Retten har estimeret. På det centrale område samhørighed rapporteres risikoprocenter for en række mulige udfald (20), men resuméet har fokus på det laveste tal (21) (jf. kapitel 3, punkt 3.42, kapitel 5, punkt 5.46, 5.47, 5.51, 5.52 og 5.57, og kapitel 6, punkt 6.34-6.38).

| 1.29. | Kommissionen har truffet foranstaltninger for at harmonisere og forenkle strukturen i de årlige aktivitetsrapporter med henblik på at forbedre klarheden og sammenhængen. |
| --- | --- |

1.29.

Kommissionen mener, at dens skøn i store træk er i overensstemmelse med Rettens. Desuden ligger vurderingen af restfejlfrekvensen for kapitel 3 tættere på medianen end det laveste tal for konfidensintervallet.

| 1.30. | Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) har foretaget en »begrænset revision« i to generaldirektorater (22) og en opfølgningsrevision i tre generaldirektorater (23). Ved den begrænsede revision af GD for Regionalpolitik og Bypolitiks restfejlforekomst blev det konstateret, at systemet til kontrol og korrigering af medlemsstaternes fejlforekomster er forholdsvis godt planlagt, men at der ikke desto mindre var betydelige usikkerheder og svagheder i tallene. I GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter konstaterede Den Interne Revisionstjeneste, at generaldirektøren nu har et mere solidt grundlag for sin erklæring end i 2012. Der er imidlertid stadig behov for at forbedre ordningerne for indsamling, behandling og rapportering af oplysninger. |
| --- | --- |

1.30.

Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) har foretaget en »begrænset revision« i to generaldirektorater (22) og en opfølgningsrevision i tre generaldirektorater (23). Ved den begrænsede revision af GD for Regionalpolitik og Bypolitiks restfejlforekomst blev det konstateret, at systemet til kontrol og korrigering af medlemsstaternes fejlforekomster er forholdsvis godt planlagt, men at der ikke desto mindre var betydelige usikkerheder og svagheder i tallene. I GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter konstaterede Den Interne Revisionstjeneste, at generaldirektøren nu har et mere solidt grundlag for sin erklæring end i 2012. Der er imidlertid stadig behov for at forbedre ordningerne for indsamling, behandling og rapportering af oplysninger.

| 1.30. | Foranstaltninger, der allerede er iværksat af GD AGRI i 2012, fortsætter med henblik på at automatisere indsamlingen og behandlingen af dataene og dermed opnå de yderligere forbedringer, som Den Interne Revisionstjeneste anbefalede. |
| --- | --- |

1.30.

Kommissionen viser nu to målinger af det »risikobehæftede beløb«

| 1.31. | I
  tabel 1.3
  vises to »risikobehæftede beløb« hentet fra de årlige aktivitetsrapporter. Det højeste beløb på i alt 4  179 millioner euro (24) er det, der er anført i afsnit 4.1 i den sammenfattende rapport (jf. punkt 1.35). At dette beløb anføres, er en forbedring i forhold til 2012 (jf. punkt 1.36). Det laveste beløb (2  437 million euro) er udtryk for kvantificeringen af de forbehold, generaldirektørerne har taget i deres årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

1.31.

I
  tabel 1.3
  vises to »risikobehæftede beløb« hentet fra de årlige aktivitetsrapporter. Det højeste beløb på i alt 4  179 millioner euro (24) er det, der er anført i afsnit 4.1 i den sammenfattende rapport (jf. punkt 1.35). At dette beløb anføres, er en forbedring i forhold til 2012 (jf. punkt 1.36). Det laveste beløb (2  437 million euro) er udtryk for kvantificeringen af de forbehold, generaldirektørerne har taget i deres årlige aktivitetsrapporter.

| 1.31. | Kommissionen bemærker, at den sammenfattende rapport omfatter en definition af »fejlbehæftet beløb«, en tabel over kvantificerede forbehold og en vurdering af det risikobehæftede beløb for udgifter, der ikke er omfattet af forbehold. |
| --- | --- |

1.31.

Selv om den »klassiske« tilgang (baseret på de risikobehæftede beløb fra de aktiviteter, som er omfattet af forbehold) fortsat var den vigtigste metode til at give et skøn over de risikobehæftede beløb, præsenterede GD'erne under delt forvaltning ikke desto mindre også den alternative metode (i det bedst tænkelige scenario) i deres årlige aktivitetsrapporter, herunder områder med en relativt lavere fejlfrekvens, som ikke er genstand for forbehold.

| 1.32. | Retten mener, at det »risikobehæftede beløb« kan være angivet for lavt i nogle af de årlige aktivitetsrapporter. Det kan således være, at Kommissionens vurdering af de forskellige udgiftsområder og identificering af områder med vedvarende høje fejlforekomster ikke er tilstrækkelig robust (jf. punkt 1.29). |
| --- | --- |

1.32.

Retten mener, at det »risikobehæftede beløb« kan være angivet for lavt i nogle af de årlige aktivitetsrapporter. Det kan således være, at Kommissionens vurdering af de forskellige udgiftsområder og identificering af områder med vedvarende høje fejlforekomster ikke er tilstrækkelig robust (jf. punkt 1.29).

| 1.32. | Efter Kommissionens opfattelse er dens vurdering af de forskellige udgiftsområder og identifikationen af områder med en vedvarende høj fejlforekomst tilstrækkelig solid efter gennemførelsen af foranstaltninger, som udbedrer tidligere påviste svagheder. |
| --- | --- |

1.32.

Tabel 1.3
  —   Kvantificerede forbehold i Kommissionens årlige aktivitetsrapporter

| (millioner euro) |
| --- |
| Kapitel | GD/tjeneste
   (42) | Årsag til forbeholdet | Samlede betalinger vedrørende relevante aktiviteter i 2013 | Risikobehæftet beløb i alt | Samlede betalinger til enheder omfattet af forbehold vedrørende relevante aktiviteter i 2013 | Risikobehæftet beløb (forbehold) |
| 3 | AGRI | Der blev konstateret svagheder i ni medlemsstater med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger vedrørende interventioner på landbrugsmarkeder. | 3  193,2 | 237,4 | 670,8 | 198,3 |
| Der blev konstateret svagheder i seks medlemsstater med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af direkte betalinger til landbrugere. | 41  658,3 | 973,9 | 18  997,5 | 652,2 |
| 4 | AGRI | 31 betalingsorganer i 19 medlemsstater tog i deres handlingsplaner ikke sigte på at afhjælpe alle de konstaterede svagheder med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. | 13  151,8 | 673,90 | 9  591,5 | 598,8 |
| I ét kandidatland blev der konstateret svagheder i evalueringen af omkostningernes rimelighed i forbindelse med investeringsforanstaltninger. | 47,6 | 2,60 | 26,0 | 2,6 |
| MARE | De nationale revisionsrapporter påviste fejlforekomster på over 2 % i de anmeldte udgifter (fire medlemsstater), og to medlemsstater indsendte en upålidelig rapport eller slet ingen rapport. | 566,4 | 10,8 | 91,3 | 7,6 |
| SANCO | Forbehold vedrørende restforekomsten af fejl med hensyn til nøjagtigheden af medlemsstaternes omkostningsanmeldelser under programmerne for udryddelse og overvågning af dyresygdomme på politikområdet fødevarer og foder (årlige programmer). | 229,1 | 4,5 | 229,1 | 4,5 |
| 5 | REGIO | Alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende 73 operationelle programmer i 15 medlemsstater under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling/Samhørighedsfonden (2007-2013) og to programmer under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA). | 43  392,8 | 1  152,7 | 5  636,0 | 440,2 |
| 6 | EMPL | Væsentlig mangel på forvaltnings- og kontrolsystemer for Den Europæiske Socialfond (2007-2013) vedrørende 36 operationelle programmer i 11 medlemsstater. | 13  763,8 | 330,3 | 2  159,4 | 123,2 |
| 7 | DEVCO (43) | Væsentlig forekomst af fejl i de underliggende transaktioner (samlet tal for generaldirektoratet). | 6  730,8 | 225,5 | 6  730,8 | 225,5 |
| 8 | RTD
  CNECT
  ENTR
  ENER
  MOVE | Fejl i omkostningsanmeldelser vedrørende tilskud under 7. rammeprogram (RP7). | 3  664,4 | 107,5 | 3  664,4 | 107,5 |
| 1  533,0 | 31,8 | 1  533,0 | 31,8 |
| 403,2 | 1,2 | 403,2 | 1,2 |
| 143,7 | 5,3 | 143,7 | 5,3 |
| 65,3 | 0,8 | 65,3 | 0,8 |
| REA | Fejl i omkostningsanmeldelser vedrørende RP7-tilskud til rumfart og sikkerhed. | 250,8 | 6,3 | 250,8 | 6,3 |
| Fejl i omkostningsanmeldelser vedrørende RP7-tilskud til små og mellemstore virksomheder. | 230,4 | 27,1 | 230,4 | 27,1 |
| EACEA | Fejl i tilskudsbetaling vedrørende programmet for livslang læring (2007-2013). | 124,4 | 3,7 | 124,4 | 3,7 |
| Samlet kvantificering af forbehold | 1 29  149,0 | 3  795,3 | 50  547,6 | 2  436,6 |
| | HOME | Risikobehæftet beløb vedrørende »Solidaritet« og »Migrationsstrømme« | | 11,7 | | |
| Samlet risikobehæftet beløb i bilag 1 til den sammenfattende rapport | 1 29  149,0 | 3  807,0 | 50  547,6 | 2  436,6 |

(millioner euro)

Kapitel

GD/tjeneste
   (42)

Årsag til forbeholdet

Samlede betalinger vedrørende relevante aktiviteter i 2013

Risikobehæftet beløb i alt

Samlede betalinger til enheder omfattet af forbehold vedrørende relevante aktiviteter i 2013

Risikobehæftet beløb (forbehold)

3

AGRI

Der blev konstateret svagheder i ni medlemsstater med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger vedrørende interventioner på landbrugsmarkeder.

3  193,2

237,4

670,8

198,3

Der blev konstateret svagheder i seks medlemsstater med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af direkte betalinger til landbrugere.

41  658,3

973,9

18  997,5

652,2

4

AGRI

31 betalingsorganer i 19 medlemsstater tog i deres handlingsplaner ikke sigte på at afhjælpe alle de konstaterede svagheder med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

13  151,8

673,90

9  591,5

598,8

I ét kandidatland blev der konstateret svagheder i evalueringen af omkostningernes rimelighed i forbindelse med investeringsforanstaltninger.

47,6

2,60

26,0

2,6

MARE

De nationale revisionsrapporter påviste fejlforekomster på over 2 % i de anmeldte udgifter (fire medlemsstater), og to medlemsstater indsendte en upålidelig rapport eller slet ingen rapport.

566,4

10,8

91,3

7,6

SANCO

Forbehold vedrørende restforekomsten af fejl med hensyn til nøjagtigheden af medlemsstaternes omkostningsanmeldelser under programmerne for udryddelse og overvågning af dyresygdomme på politikområdet fødevarer og foder (årlige programmer).

229,1

4,5

229,1

4,5

5

REGIO

Alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende 73 operationelle programmer i 15 medlemsstater under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling/Samhørighedsfonden (2007-2013) og to programmer under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA).

43  392,8

1  152,7

5  636,0

440,2

6

EMPL

Væsentlig mangel på forvaltnings- og kontrolsystemer for Den Europæiske Socialfond (2007-2013) vedrørende 36 operationelle programmer i 11 medlemsstater.

13  763,8

330,3

2  159,4

123,2

7

DEVCO (43)

Væsentlig forekomst af fejl i de underliggende transaktioner (samlet tal for generaldirektoratet).

6  730,8

225,5

6  730,8

225,5

8

RTD

CNECT

ENTR

ENER

MOVE

Fejl i omkostningsanmeldelser vedrørende tilskud under 7. rammeprogram (RP7).

3  664,4

107,5

3  664,4

107,5

1  533,0

31,8

1  533,0

31,8

403,2

1,2

403,2

1,2

143,7

5,3

143,7

5,3

65,3

0,8

65,3

0,8

REA

Fejl i omkostningsanmeldelser vedrørende RP7-tilskud til rumfart og sikkerhed.

250,8

6,3

250,8

6,3

Fejl i omkostningsanmeldelser vedrørende RP7-tilskud til små og mellemstore virksomheder.

230,4

27,1

230,4

27,1

EACEA

Fejl i tilskudsbetaling vedrørende programmet for livslang læring (2007-2013).

124,4

3,7

124,4

3,7

Samlet kvantificering af forbehold

1 29  149,0

3  795,3

50  547,6

2  436,6

HOME

Risikobehæftet beløb vedrørende »Solidaritet« og »Migrationsstrømme«

11,7

Samlet risikobehæftet beløb i bilag 1 til den sammenfattende rapport

1 29  149,0

3  807,0

50  547,6

2  436,6

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Den sammenfattende rapport

Den sammenfattende rapport er et instrument for ekstern og intern ansvarlighed ...

| 1.33. | Kommissionen vedtog den sammenfattende rapport (25) den 11. juni 2014. Den sammenfattende rapport blev oprindelig udarbejdet som led i Kommissionens ordninger for intern ansvarlighed, men den sendes også til Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres (26) (ekstern ansvarlighed). |
| --- | --- |

1.33.

Kommissionen vedtog den sammenfattende rapport (25) den 11. juni 2014. Den sammenfattende rapport blev oprindelig udarbejdet som led i Kommissionens ordninger for intern ansvarlighed, men den sendes også til Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres (26) (ekstern ansvarlighed).

| 1.34. | Som nævnt i Rettens årsberetning for 2012 (27) er den sammenfattende rapport ikke omfattet af Rettens revision. Den færdiggøres i overensstemmelse med en tidsplan, der er fastsat i finansforordningen, men kommer for sent til at kunne være et væsentligt input i forbindelse med Rettens arbejde. De følgende kommentarer vedrører Rettens bemærkninger i årsberetningen for 2012 og kontrolprocedurernes omkostningseffektivitet. |
| --- | --- |

1.34.

Som nævnt i Rettens årsberetning for 2012 (27) er den sammenfattende rapport ikke omfattet af Rettens revision. Den færdiggøres i overensstemmelse med en tidsplan, der er fastsat i finansforordningen, men kommer for sent til at kunne være et væsentligt input i forbindelse med Rettens arbejde. De følgende kommentarer vedrører Rettens bemærkninger i årsberetningen for 2012 og kontrolprocedurernes omkostningseffektivitet.

... hvor Kommissionen erkender, at udgifterne er væsentlig fejlbehæftede...

| 1.35. | Den sammenfattende rapport for 2013 indeholder en beskrivelse af og en oversigt over risikobehæftede beløb (svarende til
  tabel 1.3
  ). Det bemærkes i rapporten, at det finansielle omfang af generaldirektørernes forbehold steg sammenlignet med 2012. De risikobehæftede beløb (jf. punkt 1.29-1.32) svarer til 2,8 % (28) af alle de udbetalte udgifter (både fra EU-budgettet og gennem Den Europæiske Udviklingsfond). Kommissionen erkender således, at udgifterne er væsentlig fejlbehæftede. På centrale udgiftsområder baserer Kommissionen denne evaluering på generaldirektørernes vurderinger, som angiver en lavere procent end den, Retten har anslået. Differencerne med hensyn til den konstaterede fejlprocent er efter Rettens mening en af de væsentligste årsager til forskellen mellem Rettens tal vedrørende den anslåede fejlforekomst og Kommissionens vedrørende de »risikobehæftede beløb«. |
| --- | --- |

1.35.

Den sammenfattende rapport for 2013 indeholder en beskrivelse af og en oversigt over risikobehæftede beløb (svarende til
  tabel 1.3
  ). Det bemærkes i rapporten, at det finansielle omfang af generaldirektørernes forbehold steg sammenlignet med 2012. De risikobehæftede beløb (jf. punkt 1.29-1.32) svarer til 2,8 % (28) af alle de udbetalte udgifter (både fra EU-budgettet og gennem Den Europæiske Udviklingsfond). Kommissionen erkender således, at udgifterne er væsentlig fejlbehæftede. På centrale udgiftsområder baserer Kommissionen denne evaluering på generaldirektørernes vurderinger, som angiver en lavere procent end den, Retten har anslået. Differencerne med hensyn til den konstaterede fejlprocent er efter Rettens mening en af de væsentligste årsager til forskellen mellem Rettens tal vedrørende den anslåede fejlforekomst og Kommissionens vedrørende de »risikobehæftede beløb«.

| 1.35. | Generelt supplerer Kommissionen det årlige risikobehæftede beløb med den flerårige restfejlfrekvens, som tager hensyn til finansielle korrektioner og inddrivelser. |
| --- | --- |

1.35.

Kommissionen mener, at den flerårige restfejlfrekvens giver et retvisende billede af, i hvilket omfang EU-budgettet stadig er berørt af udgifter, der er afholdt i strid med lovgivningen, efter at der er udført overvågning og kontrol.

... og forsøger at forklare sit begreb »risikobehæftede beløb«

| 1.36. | Sammen med den sammenfattende rapport offentliggør Kommissionen et bilag på en side om beregningen af risikobehæftede beløb. Her forklares »risikobehæftede beløb« som værdien af den brøkdel af transaktioner, som vurderes ikke fuldt ud at overholde de gældende lovbestemte og kontraktlige krav, når alle de kontroller (korrigerende foranstaltninger), som skal mindske overholdelsesrisikoen, er gennemført. Det ville være hensigtsmæssigt, hvis eksterne læsere blev informeret om arten og de finansielle konsekvenser af disse »korrigerende foranstaltninger«. Som led i sit fremtidige revisionsarbejde vil Retten overveje at undersøge beregningen af risikobehæftede beløb yderligere under hensyntagen til det arbejde, der udføres af Kommissionens interne revisionstjeneste. |
| --- | --- |

1.36.

Sammen med den sammenfattende rapport offentliggør Kommissionen et bilag på en side om beregningen af risikobehæftede beløb. Her forklares »risikobehæftede beløb« som værdien af den brøkdel af transaktioner, som vurderes ikke fuldt ud at overholde de gældende lovbestemte og kontraktlige krav, når alle de kontroller (korrigerende foranstaltninger), som skal mindske overholdelsesrisikoen, er gennemført. Det ville være hensigtsmæssigt, hvis eksterne læsere blev informeret om arten og de finansielle konsekvenser af disse »korrigerende foranstaltninger«. Som led i sit fremtidige revisionsarbejde vil Retten overveje at undersøge beregningen af risikobehæftede beløb yderligere under hensyntagen til det arbejde, der udføres af Kommissionens interne revisionstjeneste.

| 1.36. | Kommissionen vil informere om arten og de finansielle konsekvenser af disse korrigerende foranstaltninger i sin opdaterede meddelelse vedrørende beskyttelsen af EU's budget. |
| --- | --- |

1.36.

Den sammenfattende beretning indeholder en første overvejelse om kontrolprocedurernes omkostningseffektivitet

| 1.37. | Den sammenfattende rapport behandler kontrolsystemernes omkostningseffektivitet i punkt 3.4. Dette element opfylder et nyt krav, som blev indført med ændringen af finansforordningen i 2012. Analysen i selve rapporten er foreløbig (29) og afventer yderligere ajourføringer af metodologien, hvorimod der i resuméet fremsættes faste konklusioner. For så vidt angår direkte forvaltning konkluderer Kommissionen, at »[mere] detaljerede kontroller er [...] dyre, og [...] at der alene bør foretages yderligere kontroller, hvor det kan påvises, at de potentielle fordele opvejer omkostningerne for Kommissionen og støttemodtagerne«. For så vidt angår delt forvaltning konkluderer Kommissionen, at »[medlemsstaterne] bør udnytte alle eksisterende instrumenter mest muligt for at undgå fejl«. |
| --- | --- |

1.37.

Den sammenfattende rapport behandler kontrolsystemernes omkostningseffektivitet i punkt 3.4. Dette element opfylder et nyt krav, som blev indført med ændringen af finansforordningen i 2012. Analysen i selve rapporten er foreløbig (29) og afventer yderligere ajourføringer af metodologien, hvorimod der i resuméet fremsættes faste konklusioner. For så vidt angår direkte forvaltning konkluderer Kommissionen, at »[mere] detaljerede kontroller er [...] dyre, og [...] at der alene bør foretages yderligere kontroller, hvor det kan påvises, at de potentielle fordele opvejer omkostningerne for Kommissionen og støttemodtagerne«. For så vidt angår delt forvaltning konkluderer Kommissionen, at »[medlemsstaterne] bør udnytte alle eksisterende instrumenter mest muligt for at undgå fejl«.

| 1.37. | I henhold til den nye finansforordning skal kontrollernes antal og omfang tilpasses til risikoniveauet samtidig med, at der tages hensyn til omkostningseffektiviteten. Det primære formål med at vurdere omkostningseffektiviteten af kontrollerne er at understøtte forvaltningen af beslutningsprocessen vedrørende udformning af kontrolsystemerne og tildelingen af ressourcer. Det gælder også for medlemsstaternes kontroller vedrørende EU-midler. I 2013 blev Kommissionens GD'er bedt om at gennemgå kontrolstrategierne og -systemerne for at sikre, at de er omkostningseffektive og proportionale med risiciene. Dette kan medføre større strukturændringer i finansielle forvaltningsprocesser. Kommissionen er forpligtet til effektivt at gennemføre de nye krav. |
| --- | --- |

1.37.

| 1.38. | Rapporten indeholder ingen oplysninger om omkostninger til underbygning af de konklusioner, der drages vedrørende direkte forvaltning (hvor »mere detaljerede kontroller er dyre«), og delt forvaltning (hvor medlemsstaterne tilskyndes til at »udnytte alle eksisterende instrumenter mest muligt«). Den sammenfattende rapport behandler ikke den udfordring, der udgøres af programmer med en vedvarende høj fejlforekomst (jf. punkt 1.26). |
| --- | --- |

1.38.

Rapporten indeholder ingen oplysninger om omkostninger til underbygning af de konklusioner, der drages vedrørende direkte forvaltning (hvor »mere detaljerede kontroller er dyre«), og delt forvaltning (hvor medlemsstaterne tilskyndes til at »udnytte alle eksisterende instrumenter mest muligt«). Den sammenfattende rapport behandler ikke den udfordring, der udgøres af programmer med en vedvarende høj fejlforekomst (jf. punkt 1.26).

Samlet vurdering

| 1.39. | Retten ser frem til, at den sammenfattende rapport forbedres yderligere i de kommende år. Kommissionen bør især overveje at afklare beregningen af risikobehæftede beløb yderligere og forklare de korrigerende mekanismers anslåede effekt på dette tal. En afklaring af disse punkter vil hjælpe Kommissionen, når den skal drage konklusioner om områder, som er ramt af en vedvarende høj fejlforekomst, og hvor der er behov for en mere grundlæggende genovervejelse (jf. punkt 1.26). |
| --- | --- |

1.39.

Retten ser frem til, at den sammenfattende rapport forbedres yderligere i de kommende år. Kommissionen bør især overveje at afklare beregningen af risikobehæftede beløb yderligere og forklare de korrigerende mekanismers anslåede effekt på dette tal. En afklaring af disse punkter vil hjælpe Kommissionen, når den skal drage konklusioner om områder, som er ramt af en vedvarende høj fejlforekomst, og hvor der er behov for en mere grundlæggende genovervejelse (jf. punkt 1.26).

| 1.39. | Kommissionen vil undersøge, hvordan den sammenfattende rapport kan forbedres yderligere, navnlig med hensyn til de årlige risikobehæftede beløb og de korrigerende mekanismers anslåede effekt på de flerårige restfejlforekomster. Oplysningerne findes allerede i de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

1.39.

Kommissionen påtænker at anvende disse oplysninger i forbindelse med artikel 32, stk. 5, i finansforordningen, som kræver, at den træffer eller foreslår passende foranstaltninger, hvis fejlniveauet er vedvarende højt.

| 1.40. | En række andre områder, hvor Retten i 2012 påpegede, at der var mulighed for forbedringer, er stadig relevante. Forelæggelsen af den sammenfattende rapport i overensstemmelse med tidsplanen i finansforordningens artikel 66 betyder, at rapporten kommer for sent til, at den kan få nogen væsentlig effekt på Rettens konklusioner. Hertil kommer, at rapporten — selv om den nu er klarere med hensyn til uregelmæssighedernes væsentlige indvirkning — ikke skal indeholde og ikke indeholder en eksplicit erklæring af den type, der afgives på andre områder (30). |
| --- | --- |

1.40.

En række andre områder, hvor Retten i 2012 påpegede, at der var mulighed for forbedringer, er stadig relevante. Forelæggelsen af den sammenfattende rapport i overensstemmelse med tidsplanen i finansforordningens artikel 66 betyder, at rapporten kommer for sent til, at den kan få nogen væsentlig effekt på Rettens konklusioner. Hertil kommer, at rapporten — selv om den nu er klarere med hensyn til uregelmæssighedernes væsentlige indvirkning — ikke skal indeholde og ikke indeholder en eksplicit erklæring af den type, der afgives på andre områder (30).

| 1.40. | Kommissionen er af den opfattelse, at den sammenfattende rapport mere end opfylder kravene i finansforordningen, hvor følgende fastslås i artikel 66: »Kommissionen sender senest den 15. juni hvert år Europa-Parlamentet og Rådet en sammenfatning af årsberetningerne for det foregående år«. Den sammenfattende rapport er det dokument, hvori kollegiet tager det overordnede politiske ansvar i medfør af artikel 317 i TEUF. Den indeholder en analyse af forbeholdene og begrundelsen herfor og giver tjenestegrenene instrukser om, hvordan de skal rette op på de tilbageværende svagheder. |
| --- | --- |

1.40.

Efter Kommissionens opfattelse opfylder de årlige aktivitetsrapporter og den sammenfattende rapport i forening målsætningerne for både intern og ekstern ansvarlighed defineret af Retten. De årlige aktivitetsrapporter færdiggøres i tide til at blive taget i betragtning af Retten, og de indeholder en eksplicit erklæring på linje med erklæringen på andre områder.

DEN BUDGETMÆSSIGE OG ØKONOMISKE FORVALTNING

| 1.41. | Blandt de centrale aspekter ved EU's budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2013 kan nævnes:






  a) | at omfanget af de betalinger, som Kommissionen kunne afholde, steg kraftigt |
| --- | --- | --- |

1.41.

Blandt de centrale aspekter ved EU's budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2013 kan nævnes:

a)

at omfanget af de betalinger, som Kommissionen kunne afholde, steg kraftigt

| b) | at de samlede udgiftsniveauer lå tæt på det maksimum, der var fastsat i de retlige rammer for budgettet |
| --- | --- |

b)

at de samlede udgiftsniveauer lå tæt på det maksimum, der var fastsat i de retlige rammer for budgettet

| c) | at omfanget af de forpligtelser, der skal betales i fremtiden, fortsat steg |
| --- | --- |

c)

at omfanget af de forpligtelser, der skal betales i fremtiden, fortsat steg

RETTENS BEMÆRKNINGER

| d) | at der på flere udgiftsområder stadig går lang tid fra den første forpligtelse er indgået, til udgifterne godkendes |
| --- | --- |

d)

at der på flere udgiftsområder stadig går lang tid fra den første forpligtelse er indgået, til udgifterne godkendes

| e) | at betydelige beløb afholdes over budgettet, men ikke bliver udbetalt til de endelige støttemodtagere, og |
| --- | --- |

e)

at betydelige beløb afholdes over budgettet, men ikke bliver udbetalt til de endelige støttemodtagere, og

| f) | at der er forsinkelser med hensyn til at registrere tilbagebetalinger som budgetindtægter. |
| --- | --- |

f)

at der er forsinkelser med hensyn til at registrere tilbagebetalinger som budgetindtægter.

Ændringsbudgetter medførte en væsentlig stigning i de betalinger, som Kommissionen kunne afholde

| 1.42. | Det oprindelige budget for 2013 fastsatte en grænse for betalingerne på 132,8 milliarder euro. I løbet af året blev der godkendt ni ændringsbudgetter. Det skal især nævnes, at ændringsbudget nr. 2 og nr. 8 (31) forhøjede de tilladte udgifter med 11,2 milliarder euro. I alt forhøjede ændringsbudgetter og justeringer af fremførsler bevillingerne til betalinger på årets budget til 145,5 milliarder euro (32) (6,3 % mere end i 2012). Det supplerende budget til samhørighed (udgiftsområde 1b, 9,2 milliarder euro) var 17 % større end året før. |
| --- | --- |

1.42.

Det oprindelige budget for 2013 fastsatte en grænse for betalingerne på 132,8 milliarder euro. I løbet af året blev der godkendt ni ændringsbudgetter. Det skal især nævnes, at ændringsbudget nr. 2 og nr. 8 (31) forhøjede de tilladte udgifter med 11,2 milliarder euro. I alt forhøjede ændringsbudgetter og justeringer af fremførsler bevillingerne til betalinger på årets budget til 145,5 milliarder euro (32) (6,3 % mere end i 2012). Det supplerende budget til samhørighed (udgiftsområde 1b, 9,2 milliarder euro) var 17 % større end året før.

De samlede udgiftsniveauer lå tæt på det maksimum, der var fastsat i de budgetmæssige rammer

| 1.43. | Det maksimale beløb til forpligtelser, der kunne budgetteres med for 2013, var i den flerårige finansielle ramme fastsat til 153,3 milliarder euro, og det maksimale beløb til betalinger var fastsat til 144,6 milliarder euro (33). Det endelige budget fastsatte en grænse tæt på det maksimumbeløb, der var fastsat i den finansielle ramme (99,3 % af det tilladte maksimum for bevillinger og 99,9 % af det tilladte maksimum for betalinger). Det endelige resultat for både bevillinger og betalinger lå tæt på de grænser, der var fastsat i årets budget — og dermed i den finansielle ramme, og betalingerne nåede op på 98,8 % af det beløb, der var fastsat i den finansielle ramme. |
| --- | --- |

1.43.

Det maksimale beløb til forpligtelser, der kunne budgetteres med for 2013, var i den flerårige finansielle ramme fastsat til 153,3 milliarder euro, og det maksimale beløb til betalinger var fastsat til 144,6 milliarder euro (33). Det endelige budget fastsatte en grænse tæt på det maksimumbeløb, der var fastsat i den finansielle ramme (99,3 % af det tilladte maksimum for bevillinger og 99,9 % af det tilladte maksimum for betalinger). Det endelige resultat for både bevillinger og betalinger lå tæt på de grænser, der var fastsat i årets budget — og dermed i den finansielle ramme, og betalingerne nåede op på 98,8 % af det beløb, der var fastsat i den finansielle ramme.

Trods det høje betalingsniveau steg omfanget af de forpligtelser, der skal betales i fremtiden, fortsat

| 1.44. | Årets budgetresultat var positivt, idet indtægterne (i altovervejende grad egne indtægter modtaget fra medlemsstaterne) oversteg udgifterne med 1,0 milliard euro i 2013 (ligesom i 2012). Dette budgetoverskud vil blive modregnet i opkrævningen af egne indtægter fra medlemsstaterne i 2014. Det økonomiske resultat (der opgøres efter periodiseringsprincippet) er imidlertid negativt og afspejler, at nettopassiverne er steget med 5,4 milliarder euro (jf.
  bilag 1.3
  , tabel 1 og 6). De væsentligste faktorer bag dette er stigningen i påløbne udgifter og i hensættelser. |
| --- | --- |

1.44.

Årets budgetresultat var positivt, idet indtægterne (i altovervejende grad egne indtægter modtaget fra medlemsstaterne) oversteg udgifterne med 1,0 milliard euro i 2013 (ligesom i 2012). Dette budgetoverskud vil blive modregnet i opkrævningen af egne indtægter fra medlemsstaterne i 2014. Det økonomiske resultat (der opgøres efter periodiseringsprincippet) er imidlertid negativt og afspejler, at nettopassiverne er steget med 5,4 milliarder euro (jf.
  bilag 1.3
  , tabel 1 og 6). De væsentligste faktorer bag dette er stigningen i påløbne udgifter og i hensættelser.

| 1.45. | Tages de uindfriede forpligtelser og de udestående passiver under ét, steg det beløb, der skal finansieres over de fremtidige budgetter, fra 313 milliarder euro pr. 31. december 2012 til 322 milliarder euro pr. 31. december 2013. Af de 322 milliarder euro er 222 milliarder euro uindfriede budgetforpligtelser, mens 99 milliarder euro (34) vedrører passiver på balancen, der ikke er dækket af uindfriede forpligtelser. De uindfriede forpligtelser vedrørende samhørighed (udgiftsområde 1b) udgør 61,6 % af det samlede beløb (jf.
  figur 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.45.

Tages de uindfriede forpligtelser og de udestående passiver under ét, steg det beløb, der skal finansieres over de fremtidige budgetter, fra 313 milliarder euro pr. 31. december 2012 til 322 milliarder euro pr. 31. december 2013. Af de 322 milliarder euro er 222 milliarder euro uindfriede budgetforpligtelser, mens 99 milliarder euro (34) vedrører passiver på balancen, der ikke er dækket af uindfriede forpligtelser. De uindfriede forpligtelser vedrørende samhørighed (udgiftsområde 1b) udgør 61,6 % af det samlede beløb (jf.
  figur 1.6
  ).

Figur 1.6
  —   Udviklingen i de samlede uindfriede forpligtelser vedrørende samhørighed

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

På flere udgiftsområder går der stadig lang tid, fra den første forpligtelse indgås, til udgifterne godkendes

| 1.46. | Der går i gennemsnit to år, før en forpligtelse udmøntes i en betaling. Afviklingen af en forpligtelse ved hjælp af en betaling er ikke nødvendigvis det sidste trin i udgiftsregistreringen. Kommissionen registrerer endelige udgifter ved at afregne forfinansieringer. Dette sker først, når aktiviteterne er iværksat, indberettet til Kommissionen og godkendt.
  Tabel 1.4
  viser omfanget af de forfinansieringsbetalinger, hvor Kommissionen endnu ikke har godkendt og valideret støttemodtagernes endelige anvendelse af midlerne. Bruttobeløbet for forfinansieringer androg 79,4 milliarder euro ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

1.46.

Der går i gennemsnit to år, før en forpligtelse udmøntes i en betaling. Afviklingen af en forpligtelse ved hjælp af en betaling er ikke nødvendigvis det sidste trin i udgiftsregistreringen. Kommissionen registrerer endelige udgifter ved at afregne forfinansieringer. Dette sker først, når aktiviteterne er iværksat, indberettet til Kommissionen og godkendt.
  Tabel 1.4
  viser omfanget af de forfinansieringsbetalinger, hvor Kommissionen endnu ikke har godkendt og valideret støttemodtagernes endelige anvendelse af midlerne. Bruttobeløbet for forfinansieringer androg 79,4 milliarder euro ved udgangen af 2013.

| 1.46 | Kommissionens tjenestegrene har fået instrukser om kun at afslutte forfinansieringen på grundlag af afholdte udgifter støttet af pålidelige oplysninger fra modtagerne, som er valideret og accepteret (jf. punkt 1.12 e). |
| --- | --- |

1.46

Tabel 1.4
  —   Oversigt over Kommissionens uindfriede budgetforpligtelser og forfinansiering

| (millioner euro) |
| --- |
| Uindfriede budgetforpligtelser
   (44) |
| Udgifts-område | | < 2007 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt | Antal års forpligtelser (45) |
| 1 | Bæredygtig vækst (46) | 4  097 | 337 | 859 | 3  760 | 12  112 | 28  399 | 51  867 | 65  263 | 1 66  694 | 2,3 |
| 2 | Naturressourcer | 479 | 46 | 95 | 139 | 219 | 2  571 | 9  496 | 15  383 | 28  428 | 1,7 |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 6 | 16 | 50 | 144 | 214 | 398 | 728 | 1  522 | 3  078 | 1,1 |
| 4 | EU som global aktør | 956 | 415 | 823 | 1  237 | 2  375 | 3  845 | 5  923 | 7  738 | 23  312 | 2,5 |
| 5 | Administration | — | — | — | — | — | 1 | 3 | 339 | 343 | 0,0 |
| I alt | 5  538 | 814 | 1  827 | 5  280 | 14  920 | 35  214 | 68  017 | 90  245 | 2 21  855
   (47) | 2,2 |
| Forfinansiering
   (48) |
| Udgifts-område | | < 2007
   (49) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt | Antal års betalinger (50) |
| 1 | Bæredygtig vækst (46) | 1  776 | 6  947 | 11  888 | 12  476 | 3  710 | 4  743 | 6  867 | 8  746 | 57  153 | 0,8 |
| 2 | Naturressourcer | 805 | 3  826 | 2  723 | 158 | 93 | 121 | 205 | 346 | 8  277 | 0,1 |
| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed | 3 | 2 | 69 | 154 | 224 | 697 | 1  421 | 1  455 | 4  025 | 2,4 |
| 4 | EU som global aktør | 214 | 128 | 174 | 591 | 908 | 1  488 | 2  409 | 3  982 | 9  894 | 1,5 |
| 5 | Administration | — | — | — | — | — | — | 1 | 5 | 6 | 0,0 |
| I alt (bruttoforfinansiering) | 2  798 | 10  903 | 14  854 | 13  379 | 4  935 | 7  049 | 10  903 | 14  534 | 79  355 | 0,6 |
| Note: Når disse tal sammenlignes med tallene for 2012, bør der tages højde for stigningen i budgettet, som reducerer antallet af års betalinger i den sidste kolonne. |

(millioner euro)

Uindfriede budgetforpligtelser
   (44)

Udgifts-område

< 2007

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt

Antal års forpligtelser (45)

1

Bæredygtig vækst (46)

4  097

337

859

3  760

12  112

28  399

51  867

65  263

1 66  694

2,3

2

Naturressourcer

479

46

95

139

219

2  571

9  496

15  383

28  428

1,7

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

6

16

50

144

214

398

728

1  522

3  078

1,1

4

EU som global aktør

956

415

823

1  237

2  375

3  845

5  923

7  738

23  312

2,5

5

Administration

—

—

—

—

—

1

3

339

343

0,0

I alt

5  538

814

1  827

5  280

14  920

35  214

68  017

90  245

2 21  855
   (47)

2,2

Forfinansiering
   (48)

Udgifts-område

< 2007
   (49)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

I alt

Antal års betalinger (50)

1

Bæredygtig vækst (46)

1  776

6  947

11  888

12  476

3  710

4  743

6  867

8  746

57  153

0,8

2

Naturressourcer

805

3  826

2  723

158

93

121

205

346

8  277

0,1

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

3

2

69

154

224

697

1  421

1  455

4  025

2,4

4

EU som global aktør

214

128

174

591

908

1  488

2  409

3  982

9  894

1,5

5

Administration

—

—

—

—

—

—

1

5

6

0,0

I alt (bruttoforfinansiering)

2  798

10  903

14  854

13  379

4  935

7  049

10  903

14  534

79  355

0,6

Note: Når disse tal sammenlignes med tallene for 2012, bør der tages højde for stigningen i budgettet, som reducerer antallet af års betalinger i den sidste kolonne.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.47. | Tabel 1.4
  viser, at den tid, der i gennemsnit går, fra forpligtelsen indgås, og til udgifterne godkendes, er længst på udgiftsområde 4 (EU som global partner), hvor der for en typisk aktion går 4 år fra indgåelsen af forpligtelsen til Kommissionens registrering af de endelige udgifter. |
| --- | --- |

1.47.

Tabel 1.4
  viser, at den tid, der i gennemsnit går, fra forpligtelsen indgås, og til udgifterne godkendes, er længst på udgiftsområde 4 (EU som global partner), hvor der for en typisk aktion går 4 år fra indgåelsen af forpligtelsen til Kommissionens registrering af de endelige udgifter.

Betydelige midler afholdes over budgettet, men bliver ikke udbetalt til de endelige støttemodtagere

| 1.48. | Ifølge Kommissionens seneste rapport (35) om strukturfondenes finansieringstekniske instrumenter (fra september 2013), som beskriver situationen ved udgangen af 2012, var kun 37 % af de midler, der var betalt til de finansieringstekniske instrumenter, blevet udbetalt til de endelige støttemodtagere. Ved udgangen af 2012 havde EU betalt 8,4 milliarder euro til disse fonde. I lyset af presset på betalingsbudgettet og under hensyntagen til finansforordningens artikel 140, stk. 7, som fastsætter, at for store saldi vedrørende finansielle instrumenter bør undgås, bør Kommissionen kritisk undersøge strømmen af betalinger til disse instrumenter. Den bør også sørge for, at saldi på forvaltningskonti holdes på det laveste niveau, som er nødvendigt med henblik på det følgende års likviditetsbehov. |
| --- | --- |

1.48.

Ifølge Kommissionens seneste rapport (35) om strukturfondenes finansieringstekniske instrumenter (fra september 2013), som beskriver situationen ved udgangen af 2012, var kun 37 % af de midler, der var betalt til de finansieringstekniske instrumenter, blevet udbetalt til de endelige støttemodtagere. Ved udgangen af 2012 havde EU betalt 8,4 milliarder euro til disse fonde. I lyset af presset på betalingsbudgettet og under hensyntagen til finansforordningens artikel 140, stk. 7, som fastsætter, at for store saldi vedrørende finansielle instrumenter bør undgås, bør Kommissionen kritisk undersøge strømmen af betalinger til disse instrumenter. Den bør også sørge for, at saldi på forvaltningskonti holdes på det laveste niveau, som er nødvendigt med henblik på det følgende års likviditetsbehov.

| 1.48. | Kommissionen er opmærksom på lovgivningens begrænsninger i forbindelse med den flerårige finansielle ramme for 2007-2013. I overensstemmelse med artikel 78, stk. 6, i den generelle forordning om samhørighedspolitikken 2007-13 (nr. 1083/2006) kan medlemsstaterne over for Kommissionen gøre krav på 100 % af de beløb, som de har betalt til finansieringsinstrumenterne 2007-2013. Ligesom med alle andre krav skal Kommissionen betale disse inden for 2 måneder, såfremt de nødvendige budgetmidler er til stede (artikel 87). |
| --- | --- |

1.48.

Kommissionen understreger, at den har truffet foranstaltninger for at se på store saldi. Dette omfatter gennemførelse af yderligere revisionsarbejde og evalueringer samt tilvejebringelse af detaljerede vejlednings- og støttestrukturer. Desuden er de aktuelle retlige rammer blevet styrket væsentligt i forbindelse med både direkte og indirekte forvaltning (artikel 140, stk. 7, i finansforordningen) med henblik på at undgå problemet med parkering af midler.

Af artikel 41 fremgår det navnlig, at medlemsstaterne i perioden 2014-20 kun kan medtage betalinger til finansieringstekniske instrumenter i krav til Kommissionen i flere procentrater (må ikke overstige 25 % og afhængigt af de effektive udbetalinger). Som Retten har bemærket, er erfaringer fra den foregående periode følgelig blevet inkorporeret i den nye forordning.

Kommissionen nævnte allerede tidligere den lave gennemførelse i begyndelsen af programmeringsperioden i sine forskellige rapporter til Parlamentet og Rådet. Kommissionen fokuserer dog ikke alene på udnyttelsen af fondene, men også på opnåelsen af resultater i forbindelse med medfinansierede investeringer. Derfor kan den eventuelt acceptere en lavere udnyttelse, hvis kvaliteten af investeringerne er sikret.

Kommissionen bemærker endvidere, at den gennemsnitlige udbetalingsrate i finansieringstekniske instrumenter var 40 % ved udgangen af 2012. Dette gennemsnit afspejler den kendsgerning, at flertallet af de finansieringstekniske instrumenter blev etableret i 2009 eller senere. Mellem 2011 og 2012 steg antallet af finansielle instrumenter med 60 %, og beløbet for programmernes bidrag til de finansieringstekniske instrumenter steg med 14 %. Det bekræfter, at der i 2012 stadig blev etableret et væsentligt antal nye finansieringstekniske instrumenter med en indvirkning på de gennemsnitlige udbetalingssatser (jf. svar på § 5.35).

Forsinkelser i registreringen af budgetindtægter

| 1.49. | Pr. 31. december 2013 var tilbageførsler (36) på i alt 259 millioner euro fra lån og risikokapitaltransaktioner i forbindelse med Meda (37) blevet akkumuleret og blevet stående på en forvaltningskonto hos EIB og var ikke blevet behandlet som budgetindtægter. Oprindelig overførte EIB regelmæssigt sådanne tilbageførsler til Kommissionen. På Kommissionens anmodning (38) blev overførslen af tilbageførsler til budgettet imidlertid suspenderet i 2008. Det medførte, at tilbageførsler herefter ikke blev returneret til EU-budgettet som indtægter. |
| --- | --- |

1.49.

Pr. 31. december 2013 var tilbageførsler (36) på i alt 259 millioner euro fra lån og risikokapitaltransaktioner i forbindelse med Meda (37) blevet akkumuleret og blevet stående på en forvaltningskonto hos EIB og var ikke blevet behandlet som budgetindtægter. Oprindelig overførte EIB regelmæssigt sådanne tilbageførsler til Kommissionen. På Kommissionens anmodning (38) blev overførslen af tilbageførsler til budgettet imidlertid suspenderet i 2008. Det medførte, at tilbageførsler herefter ikke blev returneret til EU-budgettet som indtægter.

| 1.49. | Der har været forsinkelser på grund af igangværende drøftelser om den bedste måde at genanvende disse midler på. Det er nu blevet løst via Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU, som blev offentliggjort i EU-Tidende den 8. maj 2014, i henhold til hvilken: |
| --- | --- |

1.49.

| — | der vil blive brugt 110 mio. EUR på at styrke ECFIN's garantifond (til EIB). Den aktuelle status er, at EIB er blevet bedt om at refundere disse midler til Kommissionen. |
| --- | --- |

—

der vil blive brugt 110 mio. EUR på at styrke ECFIN's garantifond (til EIB). Den aktuelle status er, at EIB er blevet bedt om at refundere disse midler til Kommissionen.

| — | balancen af de tilbageførte midler (151 mio. EUR) er allerede blevet tilbagebetalt af EIB og tilbageført til Unionens almindelige budget. |
| --- | --- |

—

balancen af de tilbageførte midler (151 mio. EUR) er allerede blevet tilbagebetalt af EIB og tilbageført til Unionens almindelige budget.

Der er brug for et langsigtet likviditetsoverslag

| 1.50. | Det synspunkt, som Retten fremsatte i sin årsberetning for 2012, underbygges af, at de beløb, der skal finansieres over de fremtidige budgetter (jf. punkt 1.45), fortsatte med at stige på trods af, at der blev afholdt flere betalinger i 2013. Retten mener fortsat, at Kommissionen hvert år bør udarbejde og offentliggøre et langsigtet likviditetsoverslag (39). Det ville gøre det lettere for interessenterne at vurdere deres fremtidige betalingsbehov og budgetprioriteringer. Det ville også gøre det lettere for Kommissionen at træffe afgørelser med henblik på at sikre, at de nødvendige betalinger kan dækkes af godkendte årlige budgetter. |
| --- | --- |

1.50.

Det synspunkt, som Retten fremsatte i sin årsberetning for 2012, underbygges af, at de beløb, der skal finansieres over de fremtidige budgetter (jf. punkt 1.45), fortsatte med at stige på trods af, at der blev afholdt flere betalinger i 2013. Retten mener fortsat, at Kommissionen hvert år bør udarbejde og offentliggøre et langsigtet likviditetsoverslag (39). Det ville gøre det lettere for interessenterne at vurdere deres fremtidige betalingsbehov og budgetprioriteringer. Det ville også gøre det lettere for Kommissionen at træffe afgørelser med henblik på at sikre, at de nødvendige betalinger kan dækkes af godkendte årlige budgetter.

| 1.50. | Kommissionen accepterer denne anbefaling og vil fremlægge denne status i regnskabsførerens erklæring (artikel 150, stk. 4, i finansforordningen) for dechargemyndigheden i september 2014. Ikke desto mindre ønsker Kommissionen at påpege, at den allerede har detaljerede oplysninger om sine langsigtede budgetbehov, som anvendes i forbindelse med dens årlige budgetteringsproces og FFR-overvågning. |
| --- | --- |

1.50.

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende noter (inklusive segmentoplysninger).

(2)  De samlede beretninger om budgetgennemførelsen omfatter de samlede beretninger om budgetgennemførelsen og forklarende noter.

(3)  Her anvendes Eurostats statistiske definition: »offentlig forvaltning og services udgifter i alt« (Det Europæiske Nationalregnskabssystem 1995, punkt 8.99).

(4)  Jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(5)  I kapitel 10 behandles de årlige aktivitetsrapporter i forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt EU-udgifterne er blevet afholdt på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde.

(6)  Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1) skal det endelige årsregnskab sendes senest den 31. juli i det efterfølgende regnskabsår (jf. artikel 148).

(7)  Den beretning om beskyttelse af EU-budgettet, som ifølge artikel 150, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 skal forelægges for budgetmyndigheden hvert år i september (2012: COM(2013) 682 final/2).

(8)  I note 6 giver Kommissionen samlede oplysninger, der dækker flere år. I modsætning hertil har andre noter til det konsoliderede årsregnskab fokus på oplysninger for regnskabsåret og af sammenligningshensyn oplysninger for det foregående år.

(9)  Retten undersøger betalingerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt.

(10)  De to markeringer for 2012 viser henholdsvis Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i 2012 (4,8 %, jf.
  tabel 1.2
  i Rettens årsberetning for 2012) og et skøn over, hvad den ville have været, hvis Retten havde konstateret de samme resultater i en stikprøve, der var udtaget på samme grundlag som i de foregående år (4,5 %, jf. punkt 1.14 og 1.15 i årsberetningen for 2012). Den øvre og den nedre fejlgrænse for 2012 er baseret på den stikprøvemetode, som Retten har anvendt siden det år.

(11)  Hovedsagelig de udgifter, der er omhandlet i kapitel 7 og 8, samt en del af de udgifter, der er omhandlet i kapitel 4, 5 og 6. Den ekstrapolerede fejlforekomst i udgifterne under delt forvaltning er baseret på en undersøgelse af 699 transaktioner (fra en population på 119,6 milliarder euro), mens den ekstrapolerede fejlforekomst i de andre former for aktionsudgifter er baseret på en undersøgelse af 332 transaktioner (fra en population på 19 milliarder euro).

(12)  Udtrykket »generaldirektør« anvendes her om alle de personer, der underskriver disse erklæringer. Erklæringerne er undertegnet af Kommissionens generalsekretær, 36 generaldirektører, otte direktører og fire ledere af andre tjenester samt den administrerende direktør for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

(13)  De årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenester kan findes på Kommissionens netsted: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

(14)  »Standing Instructions for the 2013 Annual Activity Reports« (SEC/2013/SEC(2013) 584).

(15)  Finansforordningens artikel 32, stk. 5.

(16)  Operationelle programmer for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF).

(17)  Generaldirektøren for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, generaldirektøren for Maritime Anliggender og Fiskeri og lederen af Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter har ikke opretholdt de forbehold, som de i 2012 tog med hensyn til udgifter i 2012 på henholdsvis 58,5 millioner euro, 2,4 millioner euro og 25,9 millioner euro.

(18)  De risici, der knytter sig til afslutningen af de operationelle programmer for perioden 2000-2006 er nu omfattet af to ikke-kvantificerede (omdømmemæssige) forbehold taget af generaldirektøren for Regionalpolitik og Bypolitik og generaldirektøren for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Der er taget to andre ikke-kvantificerede forbehold, et af generaldirektøren for Klimaindsats (med hensyn til EU's emissionshandelssystem) og et af generaldirektøren for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed (med hensyn til et potentielt tilfælde af svig på en Europaskole).

(19)  Rettens årsberetning for 2012, punkt 4.38 og 4.44 (anbefaling 3).

(20)  På side 6 i den årlige aktivitetsrapport fra GD for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO) anføres det, at den gennemsnitlige estimerede risikoprocent i forbindelse med betalingerne i 2013 vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden ligger i et interval på mellem 2,8 % og 5,3 %, og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Markedsforhold og Inklusion (GD EMPL) oplyser i sin årlige aktivitetsrapport på side 44 en gennemsnitlig fejlforekomst for ESF på mellem 2,6 % og 3,5 % for de operationelle programmer vedrørende 2007-2013.

(21)  Nøgleresultatindikator 5 for GD for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO) og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Markedsforhold og Inklusion (GD EMPL) er på henholdsvis 1,2 % og 1,1 %.

(22)  GD for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO) og GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD CNECT).

(23)  GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI), GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid (GD DEVCO) og GD for Forskning og Innovation (GD RTD).

(24)  Det »risikobehæftede beløb« i bilag 1 til den sammenfattende beretning (3  807 millioner euro) plus 372 millioner euro for de udgifter, der ikke er omfattet af forbehold (afsnit 4.1 i den sammenfattende beretning).

(25)  Dokumentets titel er »Sammenfatning af Kommissionens resultater på forvaltningsområdet i 2013«, her forkortet til den sammenfattende rapport.

(26)  Den sammenfattende rapport offentliggøres på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2013_en.pdf, og det samme gør bilagene til den: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2013_annex_en.pdf

(27)  Rettens årsberetning for 2012, punkt 1.45.

(28)  Den sammenfattende rapport, afsnit 4.1, side 15.

(29)  I den sammenfattende rapport anføres det i afsnit 3.4, s. 13, at man skal »arbejde videre med at kunne udnytte disse oplysninger bedre til at tilpasse kontrolintensiteten og -hyppigheden i henhold til risikoen. Der er konstateret betydelige mangler med hensyn til fastlæggelse af indikatorer for kontroleffektivitet«.

(30)  F.eks. den forvaltningserklæring, der skal afgives af organerne i medlemsstaterne (finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a)), og den redegørelse for virksomhedsledelse, der stilles krav om i artikel 46, litra a), i Rådets fjerde direktiv (78/660/EØF) af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11).

(31)  Ændringsbudget nr. 2 (EUT L 327 af 6.12.2013, s. 1) og ændringsbudget nr. 8 (EUT L 49 af 19.2.2014, s. 13).

(32)  EU's konsoliderede regnskab, tabel 3.1 kolonne (7) + (8) og fremførte beløb på 1 milliard euro i kolonne (9).

(33)  I disse beløb indgår 0,8 milliarder euro til bevillinger og 0,3 milliarder til betalinger vedrørende fire fonde, der ikke er omfattet af loftet i den flerårige finansielle ramme (Nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, Fleksibilitetsinstrumentet og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen).

(34)  Med lån som en vigtig undtagelse vil de fleste af passiverne på balancen i sidste ende føre til krav om betalinger fra budgettet. Af de 143 milliarder euro i passiver, som ikke er lån, er kun de 44 milliarder euro allerede dækket af forpligtelser.

(35)  Dokument COCOF_13-0093-00-EN.

(36)  Renter og afdrag på lån samt udbytte og tilbagebetaling af kapital.

(37)  Det vigtigste instrument til økonomisk og finansielt samarbejde under Euro-Middelhavs-partnerskabet.

(38)  På grundlag af et lovgivningsforslag om ændring af forordning (EF) nr. 1638/2006, der ikke blev vedtaget.

(39)  Jf. punkt 1.58 og 1.59 i Rettens årsberetning for 2012.

(40)  Dette kapitel omfatter også udgifter, der i det almindelige budget er klassificeret som aktionsudgifter trods deres administrative karakter — f.eks. de operative GD'ers bygge- og lønomkostninger.

(41)  I revisionen indgik en undersøgelse i Kommissionen af en stikprøve af indtægtsordrer vedrørende alle typer af indtægter (jf. punkt 2.4).

(42)  Den fulde liste over Kommissionens GD'er/tjenester fås på http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm.

(43)  Tallene for Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid (GD DEVCO) omfatter i de respektive kolonner 2  963,0 millioner euro og 99,3 millioner euro vedrørende de europæiske udviklingsfonde (EUF).

Kilde: De årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektoraterne, tjenesterne og forvaltningsorganerne og den sammenfattende rapport.

(44)  Kilde: Europa-Kommissionens årsregnskab for 2013, tabel 3.5.

(45)  Kilde: Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2013, afsnit A.6.3.

(46)  Udgiftsområde 1 »Bæredygtig vækst« består af udgiftsområderne 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og 1b »Samhørighed for vækst og beskæftigelse«.

(47)  De uindfriede budgetforpligtelser omfatter ikke 557 millioner euro fra andre institutioner.

(48)  Forfinansiering fra andre institutioner og agenturer beløber sig til 257 millioner euro.

(49)  En del af den forfinansiering, der blev udbetalt før 2007, er fordelt på afsnittene i den finansielle ramme på grundlag af oplysninger fra de ansvarlige GD'er, eftersom budgetpostoplysningerne ikke fandtes i Kommissionens informationssystem.

(50)  Forfinansiering udbetalt pr. 31.12.2013 divideret med betalinger fra årets bevillinger.

BILAG 1.1

REVISIONSTILGANG OG -METODE

| 1. | Rettens revisionstilgang er beskrevet i håndbogen i finansiel revision og juridisk-kritisk revision. Denne håndbog ligger på Rettens websted. Retten bruger en sikkerhedsmodel, når den skal planlægge revisionsarbejdet og fastlægge omfanget af substansrevision. I den forbindelse overvejer Retten risikoen for, at der er fejl i transaktionerne (den iboende risiko), og risikoen for, at kontrolsystemerne ikke forhindrer eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen). |
| --- | --- |

1.

Rettens revisionstilgang er beskrevet i håndbogen i finansiel revision og juridisk-kritisk revision. Denne håndbog ligger på Rettens websted. Retten bruger en sikkerhedsmodel, når den skal planlægge revisionsarbejdet og fastlægge omfanget af substansrevision. I den forbindelse overvejer Retten risikoen for, at der er fejl i transaktionerne (den iboende risiko), og risikoen for, at kontrolsystemerne ikke forhindrer eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen).

DEL 1 — Revisionstilgang og -metode vedrørende regnskabernes rigtighed

| 2. | Når Retten skal vurdere, om det konsoliderede regnskab (det konsoliderede årsregnskab og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen) i alt væsentligt giver et korrekt billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang samt af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, omfatter dens revision følgende: |
| --- | --- |

2.

Når Retten skal vurdere, om det konsoliderede regnskab (det konsoliderede årsregnskab og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen) i alt væsentligt giver et korrekt billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang samt af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, omfatter dens revision følgende:

| a) | evaluering af regnskabskontrollen |
| --- | --- |

a)

evaluering af regnskabskontrollen

| b) | kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer |
| --- | --- |

b)

kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer

| c) | analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed) |
| --- | --- |

c)

analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed)

| d) | analyse og afstemning af konti og/eller saldi |
| --- | --- |

d)

analyse og afstemning af konti og/eller saldi

| e) | substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke balanceposter baseret på repræsentative stikprøver, og |
| --- | --- |

e)

substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke balanceposter baseret på repræsentative stikprøver, og

| f) | så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer. Dette gælder især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland og af BUFI-fonden for foreløbigt inkasserede bøder, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester. |
| --- | --- |

f)

så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer. Dette gælder især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland og af BUFI-fonden for foreløbigt inkasserede bøder, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester.

DEL 2 — Revisionstilgang og -metode vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 3. | Rettens revision vedrørende lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter følgende: |
| --- | --- |

3.

Rettens revision vedrørende lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter følgende:

| a) | direkte test af transaktioner (jf.
  tabel 1.1
  og
  1.2
  ) for at undersøge, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger, og |
| --- | --- |

a)

direkte test af transaktioner (jf.
  tabel 1.1
  og
  1.2
  ) for at undersøge, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger, og

| b) | en undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer. Dette suppleres med bevis opnået fra arbejde udført af andre revisorer (hvis relevant) og en analyse af oplysninger og erklæringer fra Kommissionen. |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer. Dette suppleres med bevis opnået fra arbejde udført af andre revisorer (hvis relevant) og en analyse af oplysninger og erklæringer fra Kommissionen.

Hvordan Retten tester transaktioner

| 4. | Den direkte test af transaktioner i hver specifik vurdering (kapitel 2-9) foretages på en repræsentativ stikprøve af modtagne beløb (når der er tale om indtægter) og transaktioner i den pågældende gruppe af politikområder (1). Disse test giver et skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population ikke er formelt rigtige. |
| --- | --- |

4.

Den direkte test af transaktioner i hver specifik vurdering (kapitel 2-9) foretages på en repræsentativ stikprøve af modtagne beløb (når der er tale om indtægter) og transaktioner i den pågældende gruppe af politikområder (1). Disse test giver et skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population ikke er formelt rigtige.

| 5. | Rettens test omfatter en undersøgelse af hver enkelt transaktion i stikprøverne for at kunne afgøre, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i den relevante lovgivning, om den er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger. Retten sporer transaktionen fra bevillingsregnskabet helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt. Når transaktionen (på et hvilket som helst niveau) er beregnet forkert, eller ikke opfylder en af de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl. |
| --- | --- |

5.

Rettens test omfatter en undersøgelse af hver enkelt transaktion i stikprøverne for at kunne afgøre, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i den relevante lovgivning, om den er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger. Retten sporer transaktionen fra bevillingsregnskabet helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt. Når transaktionen (på et hvilket som helst niveau) er beregnet forkert, eller ikke opfylder en af de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl.

| 6. | For så vidt angår indtægter tager Rettens undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og revisorerne undersøger de kontrolsystemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger Retten toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

6.

For så vidt angår indtægter tager Rettens undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de relevante makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og revisorerne undersøger de kontrolsystemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger Retten toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| 7. | For så vidt angår udgifter undersøger Retten betalinger, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt (»udgiftsførte betalinger«). Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) godkender den endelige anvendelse af midlerne som berettiget ved at afregne forskuddet. |
| --- | --- |

7.

For så vidt angår udgifter undersøger Retten betalinger, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt (»udgiftsførte betalinger«). Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) forelægger dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) godkender den endelige anvendelse af midlerne som berettiget ved at afregne forskuddet.

| 8. | Rettens revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i den reviderede population som helhed. Retten undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. Eksemplerne i årsberetningen anføres for at illustrere og beskrive de mest typiske fejl, der er konstateret. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning danner ikke grundlag for konklusioner vedrørende de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner (2). |
| --- | --- |

8.

Rettens revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i den reviderede population som helhed. Retten undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. Eksemplerne i årsberetningen anføres for at illustrere og beskrive de mest typiske fejl, der er konstateret. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning danner ikke grundlag for konklusioner vedrørende de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner (2).

Hvordan Retten vurderer og fremlægger resultaterne af testen af transaktioner

| 9. | Fejl i transaktioner opstår af mange forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. De enkelte transaktioner kan være helt eller delvis behæftede med fejl. Fejl, der konstateres og korrigeres før Rettens kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlfrekvensen, da dette viser, at kontrolsystemerne fungerer effektivt. Retten vurderer, om de enkelte fejl er kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare, idet den tager hensyn til, i hvilket omfang det kan måles, hvor stor en del af det reviderede beløb der er behæftet med fejl. |
| --- | --- |

9.

Fejl i transaktioner opstår af mange forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. De enkelte transaktioner kan være helt eller delvis behæftede med fejl. Fejl, der konstateres og korrigeres før Rettens kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlfrekvensen, da dette viser, at kontrolsystemerne fungerer effektivt. Retten vurderer, om de enkelte fejl er kvantificerbare eller ikke-kvantificerbare, idet den tager hensyn til, i hvilket omfang det kan måles, hvor stor en del af det reviderede beløb der er behæftet med fejl.

| 10. | Mange fejl forekommer i forbindelse med anvendelsen af love om offentlige indkøb. Overholdelse af EU-lovgivningens grundlæggende principper om konkurrence kræver, at væsentlige udbud annonceres, at bud vurderes på grundlag af specificerede kriterier, at der ikke foretages kunstig opdeling af kontrakter for at undgå at overskride beløbsgrænser osv. |
| --- | --- |

10.

Mange fejl forekommer i forbindelse med anvendelsen af love om offentlige indkøb. Overholdelse af EU-lovgivningens grundlæggende principper om konkurrence kræver, at væsentlige udbud annonceres, at bud vurderes på grundlag af specificerede kriterier, at der ikke foretages kunstig opdeling af kontrakter for at undgå at overskride beløbsgrænser osv.

| 11. | Med henblik på sin revision sætter Retten en værdi på manglende overholdelse af krav i lovgivningen om offentlige indkøb. Retten: |
| --- | --- |

11.

Med henblik på sin revision sætter Retten en værdi på manglende overholdelse af krav i lovgivningen om offentlige indkøb. Retten:

| a) | kvantificerer (og ekstrapolerer i relevante tilfælde) indvirkningen af alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb (3) ud fra den betragtning, at sådanne fejl indvirker på den samlede værdi af den pågældende kontraktbetaling — og således er kvantificerbare fejl på 100 % (4) |
| --- | --- |

a)

kvantificerer (og ekstrapolerer i relevante tilfælde) indvirkningen af alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb (3) ud fra den betragtning, at sådanne fejl indvirker på den samlede værdi af den pågældende kontraktbetaling — og således er kvantificerbare fejl på 100 % (4)

| b) | kvantificerer ikke mindre alvorlige fejl, der ikke indvirker på udbuddets udfald (ikke-kvantificerbare fejl) (5). |
| --- | --- |

b)

kvantificerer ikke mindre alvorlige fejl, der ikke indvirker på udbuddets udfald (ikke-kvantificerbare fejl) (5).

| 12. | Rettens kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

12.

Rettens kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb.

Den anslåede fejlprocent (den mest sandsynlige fejlforekomst)

| 13. | På grundlag af de fejl, den har kvantificeret, anslår Retten den mest sandsynlige fejlforekomst (MSF) vedrørende hver af de specifikke vurderinger og for budgetudgifterne som helhed. MSF-procenten er et statistisk skøn over den sandsynlige forekomst af fejl (dvs. kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser) i populationen (6). Retten anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF) (jf. nedenstående illustration). |
| --- | --- |

13.

På grundlag af de fejl, den har kvantificeret, anslår Retten den mest sandsynlige fejlforekomst (MSF) vedrørende hver af de specifikke vurderinger og for budgetudgifterne som helhed. MSF-procenten er et statistisk skøn over den sandsynlige forekomst af fejl (dvs. kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser) i populationen (6). Retten anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF) (jf. nedenstående illustration).

Image

| 14. | Procenten i det skraverede område under kurven angiver sandsynligheden for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem den nedre fejlgrænse og den øvre fejlgrænse. |
| --- | --- |

14.

Procenten i det skraverede område under kurven angiver sandsynligheden for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem den nedre fejlgrænse og den øvre fejlgrænse.

| 15. | Ved planlægningen af sit arbejde søger Retten at inkludere revisionshandlinger, som sætter den i stand til at sammenligne den anslåede fejlforekomst i populationen med et planlagt væsentlighedsniveau på 2 %. I sin vurdering af revisionsresultaterne tager Retten udgangspunkt i dette væsentlighedsniveau, og den tager hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst, når den udarbejder sin revisionserklæring. |
| --- | --- |

15.

Ved planlægningen af sit arbejde søger Retten at inkludere revisionshandlinger, som sætter den i stand til at sammenligne den anslåede fejlforekomst i populationen med et planlagt væsentlighedsniveau på 2 %. I sin vurdering af revisionsresultaterne tager Retten udgangspunkt i dette væsentlighedsniveau, og den tager hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst, når den udarbejder sin revisionserklæring.

Fejlfrekvensen

| 16. | Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer, ved at oplyse, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med kvantificerbare og ikke-kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

16.

Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer, ved at oplyse, hvor stor en del af stikprøven der er behæftet med kvantificerbare og ikke-kvantificerbare fejl.

Hvordan Retten undersøger kontrolsystemer og fremlægger resultaterne

| 17. | Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende stater og/eller regioner indfører kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Undersøgelser af kontrolsystemer er især nyttige til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende stater og/eller regioner indfører kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Undersøgelser af kontrolsystemer er især nyttige til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer.

| 18. | Der anvendes mange forskellige systemer i de enkelte grupper af politikområder og i forbindelse med indtægter. Retten udtager hvert år en stikprøve af systemer, som skal undersøges. Resultaterne af vurderingerne af overvågnings- og kontrolsystemerne præsenteres i en tabel i bilag x.2 til kapitel 2-9. De undersøgte systemer klassificeres som effektive med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, delvis effektive (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller ikke effektive (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet). |
| --- | --- |

18.

Der anvendes mange forskellige systemer i de enkelte grupper af politikområder og i forbindelse med indtægter. Retten udtager hvert år en stikprøve af systemer, som skal undersøges. Resultaterne af vurderingerne af overvågnings- og kontrolsystemerne præsenteres i en tabel i bilag x.2 til kapitel 2-9. De undersøgte systemer klassificeres som effektive med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, delvis effektive (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller ikke effektive (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet).

Hvordan Retten når frem til sin revisionserklæring

| 19. | Retten når frem til sin erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, på grundlag af hele sit revisionsarbejde, som er beskrevet i kapitel 2-9, og som omfatter en vurdering af, om transaktionerne er behæftet med gennemgribende fejl. Det udførte arbejde sætter Retten i stand til at vurdere, hvor stor sikkerhed der er for, at fejlene i populationen ligger over eller under væsentlighedstærsklen. Rettens bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2013 er 4,7 %. Retten har over 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i den reviderede population er væsentlig. Som beskrevet i kapitel 3-9 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige politikområder. Retten vurderer, at der er tale om gennemgribende fejl — fejl som strækker sig over de fleste af udgiftsområderne. Retten afgiver en samlet erklæring om forpligtelsernes formelle rigtighed på grundlag af en supplerende horisontal stikprøve. |
| --- | --- |

19.

Retten når frem til sin erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, på grundlag af hele sit revisionsarbejde, som er beskrevet i kapitel 2-9, og som omfatter en vurdering af, om transaktionerne er behæftet med gennemgribende fejl. Det udførte arbejde sætter Retten i stand til at vurdere, hvor stor sikkerhed der er for, at fejlene i populationen ligger over eller under væsentlighedstærsklen. Rettens bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2013 er 4,7 %. Retten har over 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i den reviderede population er væsentlig. Som beskrevet i kapitel 3-9 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige politikområder. Retten vurderer, at der er tale om gennemgribende fejl — fejl som strækker sig over de fleste af udgiftsområderne. Retten afgiver en samlet erklæring om forpligtelsernes formelle rigtighed på grundlag af en supplerende horisontal stikprøve.

Svig

| 20. | Hvis Retten har en begrundet mistanke om svig, meddeler den dette til OLAF, Unionens kontor for bekæmpelse af svig, som har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Retten indberetter hvert år adskillige sager til OLAF. |
| --- | --- |

20.

Hvis Retten har en begrundet mistanke om svig, meddeler den dette til OLAF, Unionens kontor for bekæmpelse af svig, som har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Retten indberetter hvert år adskillige sager til OLAF.

DEL 3 — Sammenhængen mellem erklæringen om regnskabernes rigtighed og erklæringerne om transaktionernes formelle rigtighed

| 21. | I overensstemmelse med TEUF's artikel 287 har Retten afgivet: |
| --- | --- |

21.

I overensstemmelse med TEUF's artikel 287 har Retten afgivet:

| a) | en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og |
| --- | --- |

a)

en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og

| b) | erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter, betalinger og forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter, betalinger og forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet.

| 22. | Disse erklæringer og de dermed forbundne revisioner er afgivet og udført i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. |
| --- | --- |

22.

Disse erklæringer og de dermed forbundne revisioner er afgivet og udført i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer.

| 23. | Disse standarder tager også højde for situationer, hvor revisorer afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, idet de fastsætter, at en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv fører til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som Retten afgiver erklæring om, anerkendes det, navnlig i note 6, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Retten har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til at modificere Rettens særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed. |
| --- | --- |

23.

Disse standarder tager også højde for situationer, hvor revisorer afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, idet de fastsætter, at en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv fører til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som Retten afgiver erklæring om, anerkendes det, navnlig i note 6, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Retten har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til at modificere Rettens særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed.

---

(1)  Retten udtager desuden en horisontal, repræsentativ stikprøve af forpligtelser og undersøger, om de relevante regler og forordninger er overholdt.

(2)  Formålet med revisionen er at nå frem til en gyldig konklusion om EU's udgifter og indtægter som helhed. Hvis der skulle foretages en gyldig og statistisk signifikant sammenligning mellem medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner, ville det kræve udtagning af stikprøver med langt flere transaktioner, end det er realistisk muligt.

(3)  Retten definerer fejl, der modvirker opfyldelsen af målene med reglerne for offentlige indkøb — fair konkurrence og tildeling af kontrakten til den bedst kvalificerede bydende — som »alvorlige«. Der er grundlæggende to tildelingssystemer: den laveste pris eller det mest fordelagtige bud.

(4)  Eksempler på kvantificerbare fejl: ingen eller kun begrænset konkurrence om en hoved- eller tillægskontrakt (hvor retsgrundlaget ikke specifikt tillader det), ukorrekt vurdering af bud med effekt på udbuddets udfald, væsentlig ændring af kontraktens omfang, kunstig opdeling af kontrakter med det formål at få projekternes værdi ned under den tærskel, over hvilken reglerne for offentlige indkøb finder anvendelse.

(5)  Eksempler på ikke-kvantificerbare fejl: ukorrekt vurdering af bud uden effekt på udbuddets udfald, formelle svagheder i udbuddet eller udbudsbetingelserne, manglende overholdelse af formelle aspekter ved gennemsigtighedskravene.

(6)   Image hvor GS er det gennemsnitlige stikprøveinterval, og i er nummereringen af transaktioner i stikprøven.

BILAG 1.2

OPFØLGNING AF DE FOREGÅENDE ÅRS BEMÆRKNINGER OM REGNSKABERNES RIGTIGHED

| Bemærkninger fremsat i de foregående år | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- |
| 1. | Forfinansiering, kreditorer og periodiseringsprocedurer (cut-off) |

Bemærkninger fremsat i de foregående år

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

1.

| 1. | Forfinansiering, kreditorer og periodiseringsprocedurer (cut-off) |
| --- | --- |

1.

Med hensyn til forfinansiering, kreditorer og periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed har Retten siden regnskabsåret 2007 konstateret bogføringsfejl, hvis finansielle effekt samlet set er uvæsentlig, men som forekommer hyppigt. Det viser, at der er behov for yderligere forbedringer i nogle generaldirektorater.

Med hensyn til bogføring af forfinansierede beløb konstaterede Retten, at flere generaldirektorater stadig opførte skøn i årsregnskabet, selv om de havde tilstrækkeligt grundlag for at afregne de relevante forfinansieringer. I nogle tilfælde skyldtes forsinkelser med hensyn til at aflægge regnskab for de afholdte udgifter, at revisionssporet mangler. Retten mente, at der var behov for væsentlige procedureforbedringer i visse generaldirektorater.

Retten konstaterede tilfælde, hvor der var opført skøn i årsregnskabet (i nogle af disse tilfælde var der allerede tilstrækkeligt grundlag for at afregne de relevante forfinansieringer). Retten konstaterede også, at flere generaldirektoraters periodiseringsprocedurer bør forbedres, harmoniseres og automatiseres.

De eksisterende regnskabsregler og -retningslinjer, som allerede er meddelt GD'erne, præciserer den korrekte behandling, der skal følges i forbindelse med afregninger. Det pågældende generaldirektorat vil indføre en ny procedure, som er i overensstemmelse med de gældende regler og bestemmelser.

Kommissionen påpeger, at dette er normalt, og var klar over, at der altid vil være mulighed for forbedringer, da det er en løbende proces. Kommissionen fremhæver imidlertid også, at forfinansiering og fakturaer er blevet korrekt afregnet i de seneste syv år.

Kommissionen inkluderede finansieringstekniske instrumenter for første gang i regnskabet for 2010 og forskud fra andre støtteordninger for første gang i regnskabet for 2011. I begge tilfælde anslås restbeløbene ud fra den forudsætning, at anvendelsen af midlerne er jævnt fordelt over hele driftsperioden. Kommissionen bør løbende revurdere denne forudsætning.

Restbeløbene anslås fortsat ud fra den forudsætning, at anvendelsen af midlerne er jævnt fordelt over hele driftsperioden.

Der forventes forbedringer for perioden 2014-2020 på basis af de retlige krav, som nu ligger fast.

| 2. | Oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner |
| --- | --- |

2.

| 2. | Oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner |
| --- | --- |

2.

Regnskabsføreren har forbedret fremlæggelsen af oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner i note 6 til årsregnskabet. Denne note er nu mere fokuseret og mindre omfattende, men den indeholder også ikke-finansielle oplysninger, som det ville være mere hensigtsmæssigt at fremlægge i den beretning om beskyttelse af EU-budgettet, som i henhold til artikel 150, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 skal forelægges for budgetmyndigheden hvert år i september.

Fremlæggelsen af oplysninger i note 6 er blevet yderligere forbedret, men den indeholder stadig oplysninger, der ikke er hentet i regnskabssystemet.

I punkt 1.12-1.14 behandles nye udfordringer med hensyn til fremlæggelse af pålidelige finansielle oplysninger.

Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne undersøge, hvordan det som foreslået af Retten kan lade sig gøre at forbedre oplysningerne yderligere under hensyntagen til fordele og ulemper.

| 3. | Overførsel af Galileos aktiver |
| --- | --- |

3.

| 3. | Overførsel af Galileos aktiver |
| --- | --- |

3.

I årsberetningen for 2010 og de følgende årsberetninger har Retten gjort opmærksom på, at den ansvarlige generaldirektør i sine årlige aktivitetsrapporter tog forbehold med hensyn til pålideligheden af Den Europæiske Rumorganisations regnskab.

Den ansvarlige generaldirektør tog ikke længere forbehold med hensyn til pålideligheden af Den Europæiske Rumorganisations regnskab i sin årlige aktivitetsrapport for 2013.

BILAG 1.3

UDDRAG FRA DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB FOR 2013 (1)

Tabel 1 — Balance
   (2)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2013 | 31.12.2012 |
| Langfristede aktiver | | |
| Immaterielle aktiver | 237 | 188 |
| Materielle anlægsaktiver | 6  104 | 5  978 |
| Investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode | 349 | 392 |
| Finansielle aktiver | 59  844 | 62  311 |
| Tilgodehavender og inddrivelige beløb | 498 | 564 |
| Forfinansiering | 38  072 | 44  505 |
| | 1 05  104 | 1 13  938 |
| Omsætningsaktiver | | |
| Lagerbeholdninger | 128 | 138 |
| Finansielle aktiver | 5  571 | 1  981 |
| Tilgodehavender og inddrivelige beløb | 13  182 | 14  039 |
| Forfinansiering | 21  367 | 13  238 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 9  510 | 10  674 |
| | 49  758 | 40  070 |
| Aktiver i alt | 1 54  862 | 1 54  008 |
| | | |
| Langfristet gæld | | |
| Pension og ydelser til medarbejdere | (46  818) | (42  503) |
| Hensættelser | (1  323) | (1  258) |
| Finansielle forpligtelser | (54  153) | (57  232) |
| Anden gæld | (2  216) | (2  527) |
| | (1 04  510) | (1 03  520) |
| Kortfristet gæld | | |
| Hensættelser | (545) | (806) |
| Finansielle forpligtelser | (3  065) | (15) |
| Gældsforpligtelser | (92  594) | (90  083) |
| | (96  204) | (90  904) |
| Passiver i alt | (2 00  714) | (1 94  424) |
| | | |
| Nettoaktiver | (45  852) | (40  416) |
| | | |
| Reserver | 4  073 | 4  061 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (3) | (49  925) | (44  477) |
| | | |
| Nettoaktiver | (45  852) | (40  416) |

(millioner euro)

31.12.2013

31.12.2012

Langfristede aktiver

Immaterielle aktiver

237

188

Materielle anlægsaktiver

6  104

5  978

Investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode

349

392

Finansielle aktiver

59  844

62  311

Tilgodehavender og inddrivelige beløb

498

564

Forfinansiering

38  072

44  505

1 05  104

1 13  938

Omsætningsaktiver

Lagerbeholdninger

128

138

Finansielle aktiver

5  571

1  981

Tilgodehavender og inddrivelige beløb

13  182

14  039

Forfinansiering

21  367

13  238

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

9  510

10  674

49  758

40  070

Aktiver i alt

1 54  862

1 54  008

Langfristet gæld

Pension og ydelser til medarbejdere

(46  818)

(42  503)

Hensættelser

(1  323)

(1  258)

Finansielle forpligtelser

(54  153)

(57  232)

Anden gæld

(2  216)

(2  527)

(1 04  510)

(1 03  520)

Kortfristet gæld

Hensættelser

(545)

(806)

Finansielle forpligtelser

(3  065)

(15)

Gældsforpligtelser

(92  594)

(90  083)

(96  204)

(90  904)

Passiver i alt

(2 00  714)

(1 94  424)

Nettoaktiver

(45  852)

(40  416)

Reserver

4  073

4  061

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (3)

(49  925)

(44  477)

Nettoaktiver

(45  852)

(40  416)

Tabel 2 — Resultatopgørelse
   (4)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Driftsindtægter | | |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 1 41  241 | 1 30  919 |
| Andre driftsindtægter | 8  414 | 6  826 |
| | 1 49  655 | 1 37  745 |
| | | |
| Driftsudgifter | | |
| Administrationsudgifter | (9  269) | (9  320) |
| Driftsudgifter | (1 38  571) | (1 24  633) |
| | (1 47  840) | (1 33  953) |
| | | |
| Overskud på driften | 1  815 | 3  792 |
| | | |
| Finansielle indtægter | 2  038 | 2  157 |
| Finansielle udgifter | (2  045) | (1  942) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | (5  565) | (8  846) |
| Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer | (608) | (490) |
| | | |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (4  365) | (5  329) |

(millioner euro)

2013

2012

Driftsindtægter

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

1 41  241

1 30  919

Andre driftsindtægter

8  414

6  826

1 49  655

1 37  745

Driftsudgifter

Administrationsudgifter

(9  269)

(9  320)

Driftsudgifter

(1 38  571)

(1 24  633)

(1 47  840)

(1 33  953)

Overskud på driften

1  815

3  792

Finansielle indtægter

2  038

2  157

Finansielle udgifter

(2  045)

(1  942)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

(5  565)

(8  846)

Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer

(608)

(490)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(4  365)

(5  329)

Tabel 3 — Pengestrømsopgørelse
   (5)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (4  365) | (5  329) |
| | | |
| Pengestrømme fra driften | | |
| Nedskrivning | 48 | 39 |
| Afskrivning | 401 | 405 |
| (Stigning)/fald i lån | 20 | (16  062) |
| (Stigning)/fald i fordringer og inddrivelige beløb | 923 | (4  837) |
| (Stigning)/fald i forfinansiering | (1  695) | (2  013) |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | 10 | (44) |
| Stigning/(fald) i hensættelser | (196) | 299 |
| Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser | (29) | 16  017 |
| Stigning/(fald) i anden gæld | (311) | 468 |
| Stigning/(fald) i gæld | 2  511 | (1  390) |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | (1  023) | (1  497) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | (50) | 260 |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere | 4  315 | 7  668 |
| | | |
| Investeringsaktiviteter | | |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (624) | (1  390) |
| (Stigning)/fald i investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode | 43 | (18) |
| (Stigning)/fald i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje | (1  142) | (837) |
| | | |
| Nettopengestrøm | (1  164) | (8  261) |
| | | |
| Nettostigning/(-fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | (1  164) | (8  261) |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse | 10  674 | 18  935 |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang | 9  510 | 10  674 |

(millioner euro)

2013

2012

Regnskabsårets økonomiske resultat

(4  365)

(5  329)

Pengestrømme fra driften

Nedskrivning

48

39

Afskrivning

401

405

(Stigning)/fald i lån

20

(16  062)

(Stigning)/fald i fordringer og inddrivelige beløb

923

(4  837)

(Stigning)/fald i forfinansiering

(1  695)

(2  013)

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

10

(44)

Stigning/(fald) i hensættelser

(196)

299

Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser

(29)

16  017

Stigning/(fald) i anden gæld

(311)

468

Stigning/(fald) i gæld

2  511

(1  390)

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(1  023)

(1  497)

Andre ikke-likvide bevægelser

(50)

260

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere

4  315

7  668

Investeringsaktiviteter

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(624)

(1  390)

(Stigning)/fald i investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode

43

(18)

(Stigning)/fald i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

(1  142)

(837)

Nettopengestrøm

(1  164)

(8  261)

Nettostigning/(-fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

(1  164)

(8  261)

Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse

10  674

18  935

Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang

9  510

10  674

Tabel 4 — Bevægelser i nettoaktiver
   (6)

| (millioner euro) |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | Nettoaktiver = (A) + (B) |
| Dagsværdi-reserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud/(underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| Balance pr. 31. december 2011 | (108) | 3  716 | (35  669) | (1  789) | (33  850) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | — | 168 | (168) | — | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 258 | — | — | — | 258 |
| Andet | — | 21 | (19) | — | 2 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2011 | — | 6 | (1  795) | 1  789 | 0 |
| Budgetresultat for 2011 krediteret medlemsstaterne | — | — | (1  497) | — | (1  497) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | — | — | — | (5  329) | (5  329) |
| Balance pr. 31. december 2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | — | 46 | (46) | — | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | (51) | — | — | — | (51) |
| Andet | — | 12 | (9) | — | 3 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2012 | — | 5 | (5  334) | 5  329 | 0 |
| Budgetresultat for 2012 krediteret medlemsstaterne | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| Balance pr. 31. december 2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |

(millioner euro)

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Nettoaktiver = (A) + (B)

Dagsværdi-reserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud/(underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Balance pr. 31. december 2011

(108)

3  716

(35  669)

(1  789)

(33  850)

Bevægelser i Garantifondens reserve

—

168

(168)

—

0

Bevægelser i dagsværdien

258

—

—

—

258

Andet

—

21

(19)

—

2

Tildeling af det økonomiske resultat for 2011

—

6

(1  795)

1  789

0

Budgetresultat for 2011 krediteret medlemsstaterne

—

—

(1  497)

—

(1  497)

Regnskabsårets økonomiske resultat

—

—

—

(5  329)

(5  329)

Balance pr. 31. december 2012

150

3  911

(39  148)

(5  329)

(40  416)

Bevægelser i Garantifondens reserve

—

46

(46)

—

0

Bevægelser i dagsværdien

(51)

—

—

—

(51)

Andet

—

12

(9)

—

3

Tildeling af det økonomiske resultat for 2012

—

5

(5  334)

5  329

0

Budgetresultat for 2012 krediteret medlemsstaterne

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Regnskabsårets økonomiske resultat

—

—

—

(4  365)

(4  365)

Balance pr. 31. december 2013

99

3  974

(45  560)

(4  365)

(45  852)

Tabel 5 — Resultatet af gennemførelsen af EU's budget
   (7)

| (millioner euro) |
| --- |
| Den Europæiske Union | 2013 | 2012 |
| Regnskabsårets indtægter | 1 49  504 | 1 39  541 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (1 47  567) | (1 37  738) |
| Betalingsbevillinger fremført til år N+1 | (1  329) | (936) |
| Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra år N-1 | 437 | 92 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | (42) | 60 |
| Resultatet af budgetgennemførelsen
   (8) | 1  002 | 1  019 |

(millioner euro)

Den Europæiske Union

2013

2012

Regnskabsårets indtægter

1 49  504

1 39  541

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(1 47  567)

(1 37  738)

Betalingsbevillinger fremført til år N+1

(1  329)

(936)

Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra år N-1

437

92

Valutakursforskelle i regnskabsåret

(42)

60

Resultatet af budgetgennemførelsen
   (8)

1  002

1  019

Tabel 6 — Afstemning af det økonomiske resultat med resultatet af budgetgennemførelsen
   (9)

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2013 | 2012 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (4  365) | (5  329) |
| Indtægter |
| Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (2  071) | (2  000) |
| Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 3  357 | 4  582 |
| Periodiserede indtægter (netto) | (134) | (38) |
| Udgifter |
| Periodiserede udgifter (netto) | 3  216 | (1  544) |
| Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret | (1  123) | (2  695) |
| Nettoresultat af forfinansiering | (902) | 820 |
| Betalingsbevillinger fremført til følgende år | (1  528) | (4  666) |
| Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger | 1  538 | 4  768 |
| Bevægelser i hensættelser | 4  136 | 7  805 |
| Andet | (1  028) | (670) |
| Økonomisk resultat for agenturer og EKSF | (93) | (15) |
| Regnskabsårets resultat af budgetgennemførelsen | 1  002 | 1  019 |

(millioner euro)

2013

2012

Regnskabsårets økonomiske resultat

(4  365)

(5  329)

Indtægter

Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet

(2  071)

(2  000)

Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret

3  357

4  582

Periodiserede indtægter (netto)

(134)

(38)

Udgifter

Periodiserede udgifter (netto)

3  216

(1  544)

Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret

(1  123)

(2  695)

Nettoresultat af forfinansiering

(902)

820

Betalingsbevillinger fremført til følgende år

(1  528)

(4  666)

Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

1  538

4  768

Bevægelser i hensættelser

4  136

7  805

Andet

(1  028)

(670)

Økonomisk resultat for agenturer og EKSF

(93)

(15)

Regnskabsårets resultat af budgetgennemførelsen

1  002

1  019

---

(1)  Der henvises til den fulde ordlyd af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for regnskabsåret 2013, som omfatter både det konsoliderede årsregnskab med forklarende noter og de samlede beretninger om budgetgennemførelsen med forklarende noter.

(2)  Balancen vises med samme opstilling som i det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union.

(3)  Europa-Parlamentet vedtog den 20. november 2013 et budget, hvor EU's kortfristede forpligtelser betales af egne indtægter, som skal inkasseres af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2014. I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (Rådets forordning nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne desuden i fællesskab pensionsforpligtelserne.

(4)  Resultatopgørelsen vises med samme opstilling som i det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union.

(5)  Pengestrømsopgørelsen vises med samme opstilling som i det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union.

(6)  Bevægelserne i nettoaktiver vises med samme opstilling som i det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union.

(7)  Resultatet af gennemførelsen af EU's budget vises med samme opstilling som i det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union.

(8)  Heraf udgør beløbene for EFTA i alt (4) millioner euro i 2013 og (4) millioner euro i 2012.

(9)  Afstemningen af det økonomiske resultat med resultatet af budgetgennemførelsen vises med samme opstilling som i det konsoliderede regnskab for Den Europæiske Union.

---

KAPITEL 2

Indtægter

INDHOLD

| Indledning | 2.1-2.4 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved indtægter | 2.2-2.3 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 2.4 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 2.5 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 2.6-2.26 |
| --- | --- |

| BNI-baserede egne indtægter | 2.7-2.12 |
| --- | --- |

| Traditionelle egne indtægter | 2.13-2.19 |
| --- | --- |

| Momsbaserede egne indtægter | 2.20-2.22 |
| --- | --- |

| Bøder og strafgebyrer | 2.23-2.24 |
| --- | --- |

| Andre generelle problemer i forbindelse med indtægter | 2.25 |
| --- | --- |

| De årlige aktivitetsrapporter | 2.26 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 2.27-2.29 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 2.27 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 2.28-2.29 |
| --- | --- |

| Bilag 2.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende indtægter |
| --- | --- |

Bilag 2.1 —

| Bilag 2.2 — | Resultaterne af systemundersøgelsen vedrørende indtægter |
| --- | --- |

Bilag 2.2 —

| Bilag 2.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om indtægter |
| --- | --- |

Bilag 2.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel indeholder den specifikke vurdering af indtægter, som består af egne indtægter og andre indtægter. De centrale oplysninger om indtægterne i 2013 gives i
  tabel 2.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel indeholder den specifikke vurdering af indtægter, som består af egne indtægter og andre indtægter. De centrale oplysninger om indtægterne i 2013 gives i
  tabel 2.1
  .

Tabel 2.1 —   Indtægter — Centrale oplysninger 2013

| Indtægtsart | Beskrivelse | Indtægter 2013


  (millioner euro) |
| --- | --- | --- |
| BNI-baserede egne indtægter | Regnskabsårets BNI-baserede egne indtægter | 1 10  032 |
| Traditionelle egne indtægter | Told og sukkerafgifter | 15  366 |
| Momsbaserede egne indtægter | Regnskabsårets momsindtægter | 14  542 |
| Korrektion af budgetuligevægte | UK-korrektionen | 166 |
| Reduktion af det BNI-baserede bidrag | Nederlandene og Sverige | -6 |
| | EGNE INDTÆGTER I ALT | 1 40  100 |
| Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Unionens/Fællesskabets aftaler og programmer | | 3  897 |
| Morarenter og bøder | | 2  973 |
| Indtægter fra personer, der er knyttet til institutionerne og andre EU-organer | | 1  199 |
| Overskud, saldi og tilpasninger | | 698 |
| Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | | 611 |
| Diverse indtægter | | 24 |
| Lånoptagelse og långivning | | 2 |
| | ANDRE INDTÆGTER I ALT | 9  404 |
| REGNSKABSÅRETS SAMLEDE INDTÆGTER | 1 49  504 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013. |

Indtægtsart

Beskrivelse

Indtægter 2013

(millioner euro)

BNI-baserede egne indtægter

Regnskabsårets BNI-baserede egne indtægter

1 10  032

Traditionelle egne indtægter

Told og sukkerafgifter

15  366

Momsbaserede egne indtægter

Regnskabsårets momsindtægter

14  542

Korrektion af budgetuligevægte

UK-korrektionen

166

Reduktion af det BNI-baserede bidrag

Nederlandene og Sverige

-6

EGNE INDTÆGTER I ALT

1 40  100

Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Unionens/Fællesskabets aftaler og programmer

3  897

Morarenter og bøder

2  973

Indtægter fra personer, der er knyttet til institutionerne og andre EU-organer

1  199

Overskud, saldi og tilpasninger

698

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

611

Diverse indtægter

24

Lånoptagelse og långivning

2

ANDRE INDTÆGTER I ALT

9  404

REGNSKABSÅRETS SAMLEDE INDTÆGTER

1 49  504

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Særlige karakteristika ved indtægter

| 2.2. | De fleste indtægter kommer fra egne indtægter (93,7 % af indtægterne) (1), som der er tre kategorier af:






  — | Egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes BNI (1 10  032 millioner euro, 73,6 % af indtægterne). Beregningen af medlemsstaternes bidrag bygger på BNI-overslag (2). Disse data kan ændres (3) i fire år, hvorefter de forældes (4). Når alle andre indtægter er beregnet, bruges de BNI-baserede egne indtægter til at skabe balance på EU-budgettet (5). Den største risiko med hensyn til formel rigtighed er, at de underliggende statistikker enten ikke er kompileret i overensstemmelse med EU-reglerne, eller at Kommissionen ikke har behandlet dem i overensstemmelse med disse regler. |
| --- | --- | --- |

2.2.

De fleste indtægter kommer fra egne indtægter (93,7 % af indtægterne) (1), som der er tre kategorier af:

—

Egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes BNI (1 10  032 millioner euro, 73,6 % af indtægterne). Beregningen af medlemsstaternes bidrag bygger på BNI-overslag (2). Disse data kan ændres (3) i fire år, hvorefter de forældes (4). Når alle andre indtægter er beregnet, bruges de BNI-baserede egne indtægter til at skabe balance på EU-budgettet (5). Den største risiko med hensyn til formel rigtighed er, at de underliggende statistikker enten ikke er kompileret i overensstemmelse med EU-reglerne, eller at Kommissionen ikke har behandlet dem i overensstemmelse med disse regler.

| — | Traditionelle egne indtægter er told på importerede varer og produktionsafgift på sukker. Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter. Tre fjerdedele af disse beløb indbetales til EU-budgettet (15  366 millioner euro, 10,3 % af indtægterne), og den resterende fjerdedel tilbageholdes til dækning af opkrævningsomkostninger. De største risici med hensyn til traditionelle egne indtægter vedrører fuldstændigheden, nøjagtigheden og rettidigheden af de afgifter, der overdrages til Unionen. |
| --- | --- |

—

Traditionelle egne indtægter er told på importerede varer og produktionsafgift på sukker. Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter. Tre fjerdedele af disse beløb indbetales til EU-budgettet (15  366 millioner euro, 10,3 % af indtægterne), og den resterende fjerdedel tilbageholdes til dækning af opkrævningsomkostninger. De største risici med hensyn til traditionelle egne indtægter vedrører fuldstændigheden, nøjagtigheden og rettidigheden af de afgifter, der overdrages til Unionen.

| — | Momsbaserede egne indtægter fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag (6) (14  542 millioner euro, 9,7 % af indtægterne). De største risici vedrører fuldstændigheden og nøjagtigheden af medlemsstaternes oplysninger, nøjagtigheden af Kommissionens beregninger af de skyldige bidrag og rettidigheden af medlemsstaternes betalinger. |
| --- | --- |

—

Momsbaserede egne indtægter fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag (6) (14  542 millioner euro, 9,7 % af indtægterne). De største risici vedrører fuldstændigheden og nøjagtigheden af medlemsstaternes oplysninger, nøjagtigheden af Kommissionens beregninger af de skyldige bidrag og rettidigheden af medlemsstaternes betalinger.

| 2.3. | De største risici i forbindelse med andre indtægter vedrører Kommissionens håndtering af bøder og fejl i beregningen af bidrag i forbindelse med Unionens/Fællesskabets aftaler. |
| --- | --- |

2.3.

De største risici i forbindelse med andre indtægter vedrører Kommissionens håndtering af bøder og fejl i beregningen af bidrag i forbindelse med Unionens/Fællesskabets aftaler.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 2.4. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende indtægter skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  a) | I revisionen indgik en undersøgelse i Kommissionen af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (7), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 6. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle de indtægtsordrer, der er udstedt i forbindelse med indtægter. |
| --- | --- | --- |

2.4.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende indtægter skal følgende specifikke forhold bemærkes:

a)

I revisionen indgik en undersøgelse i Kommissionen af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (7), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 6. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle de indtægtsordrer, der er udstedt i forbindelse med indtægter.

| b) | Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede:






  i) | Kommissionens systemer til sikring af, at medlemsstaternes BNI-data er passende som grundlag for beregningen af egne indtægter, og Kommissionens systemer med henblik på beregning og inkassering af bidrag til de BNI-baserede egne indtægter (8) |
| --- | --- | --- |

b)

Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede:

i)

Kommissionens systemer til sikring af, at medlemsstaternes BNI-data er passende som grundlag for beregningen af egne indtægter, og Kommissionens systemer med henblik på beregning og inkassering af bidrag til de BNI-baserede egne indtægter (8)

| ii) | Kommissionens systemer med henblik på traditionelle egne indtægter, herunder dens overvågning af medlemsstaternes efterfølgende revision |
| --- | --- |

ii)

Kommissionens systemer med henblik på traditionelle egne indtægter, herunder dens overvågning af medlemsstaternes efterfølgende revision

| iii) | regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter i tre udvalgte medlemsstater (Tyskland, Nederlandene og Rumænien) (9) og en gennemgang af deres systemer med henblik på efterfølgende revision |
| --- | --- |

iii)

regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter i tre udvalgte medlemsstater (Tyskland, Nederlandene og Rumænien) (9) og en gennemgang af deres systemer med henblik på efterfølgende revision

| iv) | Kommissionens systemer til sikring af, at de momsbaserede egne indtægter er beregnet og inkasseret korrekt (10) |
| --- | --- |

iv)

Kommissionens systemer til sikring af, at de momsbaserede egne indtægter er beregnet og inkasseret korrekt (10)

| v) | Kommissionens forvaltning af bøder og strafgebyrer |
| --- | --- |

v)

Kommissionens forvaltning af bøder og strafgebyrer

| vi) | de årlige aktivitetsrapporter for 2013 fra Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG) og Eurostat. |
| --- | --- |

vi)

de årlige aktivitetsrapporter for 2013 fra Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG) og Eurostat.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 2.5. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 2.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, Retten reviderede, var behæftet med fejl.






  — | Retten konstaterede ingen fejl i Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag baseret på moms- og BNI-dataene og betalingen heraf. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 2.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, Retten reviderede, var behæftet med fejl.

—

Retten konstaterede ingen fejl i Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag baseret på moms- og BNI-dataene og betalingen heraf.

| — | Retten konstaterede, at de indtægtsordrer, Kommissionen havde udstedt, samlet set afspejlede de opgørelser over traditionelle egne indtægter, som medlemsstaterne havde indsendt. |
| --- | --- |

—

Retten konstaterede, at de indtægtsordrer, Kommissionen havde udstedt, samlet set afspejlede de opgørelser over traditionelle egne indtægter, som medlemsstaterne havde indsendt.

| — | Retten konstaterede ingen fejl i beregningerne eller betalingerne i forbindelse med transaktioner vedrørende andre indtægter. |
| --- | --- |

—

Retten konstaterede ingen fejl i beregningerne eller betalingerne i forbindelse med transaktioner vedrørende andre indtægter.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

| 2.6. | Resultaterne af Rettens undersøgelse af systemerne er sammenfattet i
  bilag 2.2
  . |
| --- | --- |

2.6.

Resultaterne af Rettens undersøgelse af systemerne er sammenfattet i
  bilag 2.2
  .

BNI-baserede egne indtægter

| 2.7. | Et forbehold (11) er et middel, som bruges til at holde problematiske elementer i BNI-dataene fra en medlemsstat åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Forbehold er dermed en del af den interne kontrolproces. Kommissionen og medlemsstaterne bør bestræbe sig på så hurtigt som muligt at finde en løsning vedrørende problematiske elementer. |
| --- | --- |

2.7.

Et forbehold (11) er et middel, som bruges til at holde problematiske elementer i BNI-dataene fra en medlemsstat åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Forbehold er dermed en del af den interne kontrolproces. Kommissionen og medlemsstaterne bør bestræbe sig på så hurtigt som muligt at finde en løsning vedrørende problematiske elementer.

| 2.8. | Ved udgangen af 2013 var der i alt 114 specifikke forbehold (jf. 
  tabel 2.2
  ). I løbet af 2013 blev der taget 21 specifikke forbehold (12), og der blev ophævet 12. Der er stadig ét specifikt BNI-forbehold, som vedrører perioden 1995-2001. Retten har beregnet den finansielle effekt (13) af de BNI- og BNP-forbehold, der blev ophævet i 2013, som et nettofald på 583,5 millioner euro i de berørte medlemsstaters bidrag (14). |
| --- | --- |

2.8.

Ved udgangen af 2013 var der i alt 114 specifikke forbehold (jf. 
  tabel 2.2
  ). I løbet af 2013 blev der taget 21 specifikke forbehold (12), og der blev ophævet 12. Der er stadig ét specifikt BNI-forbehold, som vedrører perioden 1995-2001. Retten har beregnet den finansielle effekt (13) af de BNI- og BNP-forbehold, der blev ophævet i 2013, som et nettofald på 583,5 millioner euro i de berørte medlemsstaters bidrag (14).

Tabel 2.2 —   Medlemsstaternes specifikke BNI/BNP-forbehold pr. 31. december 2013 (40)

| Medlemsstat | Forbehold pr. 31.12.2012 | Forbehold taget i 2013 | Forbehold ophævet i 2013 | Forbehold pr. 31.12.2010 | De ældste forbehold vedrører |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 | 0 | 0 | 3 | 2002 |
| Bulgarien | i/r | 8 | 0 | 8 | 2007 |
| Den Tjekkiske Republik | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Danmark | 1 | 0 | 0 | 1 | 2002 |
| Tyskland | 2 | 0 | 0 | 2 | 2002 |
| Estland | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Irland | 1 | 0 | 1 | 0 | i/r |
| Grækenland | 9 | 0 | 0 | 9 | 1995 |
| Spanien | 3 | 0 | 0 | 3 | 2002 |
| Frankrig | 2 | 0 | 0 | 2 | 2002 |
| Italien | 3 | 0 | 0 | 3 | 2002 |
| Cypern | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Letland | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Litauen | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Luxembourg | 2 | 0 | 1 | 1 | 2002 |
| Ungarn | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Malta | 8 | 0 | 1 | 7 | 2004 |
| Nederlandene | 4 | 0 | 4 | 0 | i/r |
| Østrig | 1 | 1 | 1 | 1 | 2009 |
| Polen | 11 | 0 | 0 | 11 | 2004 |
| Portugal | 3 | 0 | 0 | 3 | 2002 |
| Rumænien | i/r | 11 | 0 | 11 | 2007 |
| Slovenien | 3 | 0 | 1 | 2 | 2004 |
| Slovakiet | 2 | 0 | 0 | 2 | 2004 |
| Finland | 1 | 0 | 0 | 1 | 2002 |
| Sverige | 4 | 0 | 0 | 4 | 2002 |
| Det Forenede Kongerige | 11 | 1 | 3 | 9 | 2002 |
| I ALT | 105 | 21 | 12 | 114 | |

Medlemsstat

Forbehold pr. 31.12.2012

Forbehold taget i 2013

Forbehold ophævet i 2013

Forbehold pr. 31.12.2010

De ældste forbehold vedrører

Belgien

3

0

0

3

2002

Bulgarien

i/r

8

0

8

2007

Den Tjekkiske Republik

2

0

0

2

2004

Danmark

1

0

0

1

2002

Tyskland

2

0

0

2

2002

Estland

2

0

0

2

2004

Irland

1

0

1

0

i/r

Grækenland

9

0

0

9

1995

Spanien

3

0

0

3

2002

Frankrig

2

0

0

2

2002

Italien

3

0

0

3

2002

Cypern

5

0

0

5

2004

Letland

10

0

0

10

2004

Litauen

2

0

0

2

2004

Luxembourg

2

0

1

1

2002

Ungarn

10

0

0

10

2004

Malta

8

0

1

7

2004

Nederlandene

4

0

4

0

i/r

Østrig

1

1

1

1

2009

Polen

11

0

0

11

2004

Portugal

3

0

0

3

2002

Rumænien

i/r

11

0

11

2007

Slovenien

3

0

1

2

2004

Slovakiet

2

0

0

2

2004

Finland

1

0

0

1

2002

Sverige

4

0

0

4

2002

Det Forenede Kongerige

11

1

3

9

2002

I ALT

105

21

12

114

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.9. | Ud over de specifikke BNI-forbehold har Kommissionen taget specifikke tværgående forbehold. Disse forbehold defineres af Kommissionen som punkter, som alle medlemsstater er blevet underrettet om for at gøre Kommissionen i stand til at foretage en sammenligning af de underliggende data. Der blev taget to nye tværgående forbehold (15) i 2013 (hvilket bringer antallet af åbne tværgående forbehold op på otte). Kommissionen har indledt ophævelsen af seks af de tværgående forbehold, der allerede var taget (det har medført, at tre af disse forbehold er blevet ophævet i nogle medlemsstater (16)). |
| --- | --- |

2.9.

Ud over de specifikke BNI-forbehold har Kommissionen taget specifikke tværgående forbehold. Disse forbehold defineres af Kommissionen som punkter, som alle medlemsstater er blevet underrettet om for at gøre Kommissionen i stand til at foretage en sammenligning af de underliggende data. Der blev taget to nye tværgående forbehold (15) i 2013 (hvilket bringer antallet af åbne tværgående forbehold op på otte). Kommissionen har indledt ophævelsen af seks af de tværgående forbehold, der allerede var taget (det har medført, at tre af disse forbehold er blevet ophævet i nogle medlemsstater (16)).

| 2.9. | Der er fortsat blevet fundet løsninger på de tværgående forbehold. Processen tager fart i 2014, idet yderligere 25 af disse forbehold er blevet ophævet alene i det første kvartal. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Det eneste generelle forbehold, der eksisterede ved udgangen af 2013, vedrørte de græske BNI-data for 2008 og 2009. Forbeholdet for 2008 blev taget i 2012, fordi dataene for dette år byggede på foreløbige overslag. Forbeholdet kunne ikke ophæves i 2013, da Grækenland ikke gav Kommissionen nye oplysninger. For at undgå forældelse måtte forbeholdet udvides til 2009 (jf. punkt 2.2, første led), da dataene for dette år stadig byggede på foreløbige overslag. |
| --- | --- |

2.10.

Det eneste generelle forbehold, der eksisterede ved udgangen af 2013, vedrørte de græske BNI-data for 2008 og 2009. Forbeholdet for 2008 blev taget i 2012, fordi dataene for dette år byggede på foreløbige overslag. Forbeholdet kunne ikke ophæves i 2013, da Grækenland ikke gav Kommissionen nye oplysninger. For at undgå forældelse måtte forbeholdet udvides til 2009 (jf. punkt 2.2, første led), da dataene for dette år stadig byggede på foreløbige overslag.

| 2.10. | Et bistandsprojekt, der blev påbegyndt for nylig, forventes at munde ud i en kortsigtet handlingsplan for forbedring af Grækenlands årlige nationalregnskaber. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Med hensyn til problemerne med Grækenlands udarbejdelse af nationalregnskaberne følger Kommissionen situationen tæt, herunder ved at aflægge regelmæssige besøg. Retten bifalder, at Kommissionen tager generelle forbehold med hensyn til de græske BNI-data og dermed beskytter EU's finansielle interesser. Den langvarige brug af generelle forbehold kan imidlertid føre til budgetmæssig usikkerhed. |
| --- | --- |

2.11.

Med hensyn til problemerne med Grækenlands udarbejdelse af nationalregnskaberne følger Kommissionen situationen tæt, herunder ved at aflægge regelmæssige besøg. Retten bifalder, at Kommissionen tager generelle forbehold med hensyn til de græske BNI-data og dermed beskytter EU's finansielle interesser. Den langvarige brug af generelle forbehold kan imidlertid føre til budgetmæssig usikkerhed.

| 2.11. | Der foreligger for øjeblikket kun ét generelt forbehold. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | I 2013 blev den ikkeobserverede økonomi drøftet på møderne i BNI-udvalget. Kommissionen erkendte, at harmoniseringen af dataene ikke opfylder de sædvanlige standarder for europæiske statistikker. Retten har tidligere henledt opmærksomheden på dette forhold og fremsat en specifik anbefaling herom i sin særberetning nr. 11/2013. |
| --- | --- |

2.12.

I 2013 blev den ikkeobserverede økonomi drøftet på møderne i BNI-udvalget. Kommissionen erkendte, at harmoniseringen af dataene ikke opfylder de sædvanlige standarder for europæiske statistikker. Retten har tidligere henledt opmærksomheden på dette forhold og fremsat en specifik anbefaling herom i sin særberetning nr. 11/2013.

| 2.12. | Der har lige fra begyndelsen været lagt meget stor vægt på fuldstændighed i BNP-/BNI-kontrolprocessen, og sådan vil det fortsat være.

  Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at udarbejde separate skøn over de enkelte elementer i den ikkeobserverede økonomi, så længe der er sikret generel fuldstændighed i de samlede BNI-indtægter, der anvendes til formål, som er omfattet af egne indtægter. |
| --- | --- |

2.12.

Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at udarbejde separate skøn over de enkelte elementer i den ikkeobserverede økonomi, så længe der er sikret generel fuldstændighed i de samlede BNI-indtægter, der anvendes til formål, som er omfattet af egne indtægter.

Traditionelle egne indtægter

| 2.13. | Efter at have frigivet varerne kan toldmyndighederne foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import (17) for at sikre sig, at oplysningerne på angivelsen er rigtige. Disse kontroller, der omfatter revision af angivelsen efter varernes frigivelse (18), kaldes efterfølgende kontrol. De skal baseres på risikoanalyse på grundlag af kriterier, der er udviklet på nationalt plan, på fællesskabsplan og eventuelt på internationalt plan (19). |
| --- | --- |

2.13.

Efter at have frigivet varerne kan toldmyndighederne foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import (17) for at sikre sig, at oplysningerne på angivelsen er rigtige. Disse kontroller, der omfatter revision af angivelsen efter varernes frigivelse (18), kaldes efterfølgende kontrol. De skal baseres på risikoanalyse på grundlag af kriterier, der er udviklet på nationalt plan, på fællesskabsplan og eventuelt på internationalt plan (19).

| 2.14. | Ved Rettens revision konstateredes det, at kvaliteten, omfanget og resultaterne af den efterfølgende revision varierede væsentligt i de tre besøgte medlemsstater (20). Der blev konstateret følgende svagheder ved identificeringen, udvælgelsen og inspektionen af importørerne efter toldbehandlingen af varer til fri omsætning: |
| --- | --- |

2.14.

Ved Rettens revision konstateredes det, at kvaliteten, omfanget og resultaterne af den efterfølgende revision varierede væsentligt i de tre besøgte medlemsstater (20). Der blev konstateret følgende svagheder ved identificeringen, udvælgelsen og inspektionen af importørerne efter toldbehandlingen af varer til fri omsætning:

| 2.14. | Rettens konklusioner vil blive fulgt op af Kommissionen. Såfremt der er blevet konstateret svagheder, vil den anmode medlemsstaterne om at træffe afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.14.

| a) | Identifikation og udvælgelse af importører: |
| --- | --- |

a)

Identifikation og udvælgelse af importører:

a)

| | i) | Der er ingen juridisk bindende EU-normer for risikoanalyse i forbindelse med efterfølgende revision |
| --- | --- | --- |

i)

Der er ingen juridisk bindende EU-normer for risikoanalyse i forbindelse med efterfølgende revision

| | i) | Selv om udveksling af oplysninger om risici er et retligt krav, er risikokriterierne som defineret i den sidste udgave af vejledningen i toldrevision (marts 2014) ikke retligt bindende. Kommissionen forsyner medlemsstaterne med oplysninger om risici i form af meddelelser om gensidig bistand og risikoinformationsblanketter (RIF), sådan at de kan anvende disse oplysninger ved udformningen af deres risikoanalyse. Kommissionen er ved at undersøge medlemsstaternes brug af disse oplysninger i sine inspektioner for 2014. |
| --- | --- | --- |

i)

Selv om udveksling af oplysninger om risici er et retligt krav, er risikokriterierne som defineret i den sidste udgave af vejledningen i toldrevision (marts 2014) ikke retligt bindende. Kommissionen forsyner medlemsstaterne med oplysninger om risici i form af meddelelser om gensidig bistand og risikoinformationsblanketter (RIF), sådan at de kan anvende disse oplysninger ved udformningen af deres risikoanalyse. Kommissionen er ved at undersøge medlemsstaternes brug af disse oplysninger i sine inspektioner for 2014.

| | ii) | Medlemsstaternes metoder til udvælgelse af importører, der skal kontrolleres, er ikke harmoniserede |
| --- | --- | --- |

ii)

Medlemsstaternes metoder til udvælgelse af importører, der skal kontrolleres, er ikke harmoniserede

| | ii) | Den nye vejledning i toldrevision (der understøttes af det respektive toldprogram) omfatter en fælles harmoniseret tilgang til gennemførelse af efterfølgende revision. |
| --- | --- | --- |

ii)

Den nye vejledning i toldrevision (der understøttes af det respektive toldprogram) omfatter en fælles harmoniseret tilgang til gennemførelse af efterfølgende revision.

| | iii) | Der findes ingen EU-database om import med oplysninger, der kan bruges til identifikation og udvælgelse af importører med henblik på efterfølgende revision (21). |
| --- | --- | --- |

iii)

Der findes ingen EU-database om import med oplysninger, der kan bruges til identifikation og udvælgelse af importører med henblik på efterfølgende revision (21).

| | iii) | Kommissionen forvalter en database over indførsler i medlemsstaterne (Surveillance II), der ikke indeholder navnene på importører. Surveillance III skulle indeholde flere oplysninger, som gør det muligt at identificere importørerne, men den vil ikke være fuldt operationel før i 2018. |
| --- | --- | --- |

iii)

Kommissionen forvalter en database over indførsler i medlemsstaterne (Surveillance II), der ikke indeholder navnene på importører. Surveillance III skulle indeholde flere oplysninger, som gør det muligt at identificere importørerne, men den vil ikke være fuldt operationel før i 2018.

| | Disse tre aspekter gør identifikationen og udvælgelsen af importører til efterfølgende revision mindre effektiv. De mest risikobetonede importører bliver måske ikke udvalgt, og nogle importører bliver måske aldrig kontrolleret. F.eks. vil importører, der toldbehandler indførsler i flere medlemsstater, hvor det samlede beløb af disse indførsler er væsentligt, aldrig blive udtaget til kontrol, hvis de nationale toldmyndigheder betragter beløbene i hver enkelt medlemsstat som ubetydelige. |
| --- | --- |

Disse tre aspekter gør identifikationen og udvælgelsen af importører til efterfølgende revision mindre effektiv. De mest risikobetonede importører bliver måske ikke udvalgt, og nogle importører bliver måske aldrig kontrolleret. F.eks. vil importører, der toldbehandler indførsler i flere medlemsstater, hvor det samlede beløb af disse indførsler er væsentligt, aldrig blive udtaget til kontrol, hvis de nationale toldmyndigheder betragter beløbene i hver enkelt medlemsstat som ubetydelige.

| b) | Inspektion af importørerne: |
| --- | --- |

b)

Inspektion af importørerne:

b)

| | i) | Der er ikke i nogen lovgivningsmæssige foranstaltninger defineret EU-minimumsstandarder for efterfølgende revision, og det har således været op til medlemsstaterne at fastsætte deres egne rammer (22). Kommissionen har udarbejdet en ikke-bindende vejledning i toldrevision (23), men den blev ikke anvendt i de besøgte medlemsstater, hvor revisionsmetodologien varierede. Kommissionen har ikke overvåget dette område de seneste år |
| --- | --- | --- |

i)

Der er ikke i nogen lovgivningsmæssige foranstaltninger defineret EU-minimumsstandarder for efterfølgende revision, og det har således været op til medlemsstaterne at fastsætte deres egne rammer (22). Kommissionen har udarbejdet en ikke-bindende vejledning i toldrevision (23), men den blev ikke anvendt i de besøgte medlemsstater, hvor revisionsmetodologien varierede. Kommissionen har ikke overvåget dette område de seneste år

| | i) | Kommissionen inspicerer forskellige aspekter af toldkontrollen, herunder dem, der vedrører efterfølgende revision, i forbindelse med sine årlige inspektioner i medlemsstaterne.

  Kommissionen har udsendt vejledningen i toldrevision til alle medlemsstaters toldmyndigheder som led i bestræbelserne på en fuldt harmoniseret tilgang til revision i toldkontroløjemed og fremme af anerkendt revisionskontrol i EU. Kommissionen beklager, at vejledningen ikke er blevet anvendt i de medlemsstater, som Retten har besøgt, og vil anmode alle medlemsstater om at gøre effektiv brug af den nye vejledning om toldrevision. |
| --- | --- | --- |

i)

Kommissionen inspicerer forskellige aspekter af toldkontrollen, herunder dem, der vedrører efterfølgende revision, i forbindelse med sine årlige inspektioner i medlemsstaterne.

| | ii) | Når varer toldbehandles i en medlemsstat (A), der ikke er den medlemsstat, hvor importøren er beliggende (B), er både gennemførelsen af den efterfølgende revision og de efterfølgende inddrivelsesprocedurer, som medlemsstaten (A) skal indlede, mere besværlige, da importøren hører under en anden medlemsstats (B) jurisdiktion (jf. eksemplet i tekstboks 2.1). Toldkodeksudvalget erkendte i 2000, at det var et problem, men der er ikke sket noget på dette område. |
| --- | --- | --- |

ii)

Når varer toldbehandles i en medlemsstat (A), der ikke er den medlemsstat, hvor importøren er beliggende (B), er både gennemførelsen af den efterfølgende revision og de efterfølgende inddrivelsesprocedurer, som medlemsstaten (A) skal indlede, mere besværlige, da importøren hører under en anden medlemsstats (B) jurisdiktion (jf. eksemplet i tekstboks 2.1). Toldkodeksudvalget erkendte i 2000, at det var et problem, men der er ikke sket noget på dette område.

| | ii) | Selv om god revisionspraksis ville tilsige, at medlemsstaterne kommunikerer med hinanden, navnlig i en situation, hvor et stort antal varer importeres af en virksomhed til en anden medlemsstat end den, hvor dens hovedsæde er beliggende, indeholder EU's toldlovgivning ingen retlig forpligtelse for importmedlemsstaten til at benytte denne fremgangsmåde. Ikke desto mindre kan hver medlemsstat i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 515/97 anvende gensidig bistand som værktøj til at anmode om bistand fra en anden medlemsstats toldmyndighed. Denne mulighed er nævnt i den nye toldvejledning. |
| --- | --- | --- |

ii)

Selv om god revisionspraksis ville tilsige, at medlemsstaterne kommunikerer med hinanden, navnlig i en situation, hvor et stort antal varer importeres af en virksomhed til en anden medlemsstat end den, hvor dens hovedsæde er beliggende, indeholder EU's toldlovgivning ingen retlig forpligtelse for importmedlemsstaten til at benytte denne fremgangsmåde. Ikke desto mindre kan hver medlemsstat i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 515/97 anvende gensidig bistand som værktøj til at anmode om bistand fra en anden medlemsstats toldmyndighed. Denne mulighed er nævnt i den nye toldvejledning.

| | | Tekstboks 2.1 —   Dårlige inddrivelsesresultater, når importøren befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor varerne er overgået til fri omsætning

  Som følge af en meddelelse fra OLAF identificerede de nederlandske toldmyndigheder importerede varer, som blev angivet i Rotterdam (Nederlandene) som tekstiler fra Kina til en ekstremt lav værdi.
  Følgelig foretog de nederlandske toldmyndigheder inspektion af disse indførsler hos klarererne i Nederlandene. Kontrollen førte til, at der blev udsendt opkrævningsbreve vedrørende i alt ca. 50 millioner euro. De fleste af disse opkrævningsbreve blev sendt til selskaber med hovedsæde i andre medlemsstater.
  Kun en meget lille del af beløbet blev inddrevet: over 45 millioner euro var opført i B-regnskabet som udestående, da revisionen fandt sted, og de nederlandske toldmyndigheder anså det for usandsynligt, at de ville få inddrevet de skyldige beløb.
  I et af disse tilfælde konstaterede de nederlandske toldmyndigheder, at varerne var blevet losset i Hamburg (Tyskland) og transporteret til Rotterdam (Nederlandene). I Rotterdam var varerne overgået til fri omsætning og var derefter blevet kørt til det endelige bestemmelsessted i Polen. Der var ingen økonomisk eller logistisk begrundelse for den anvendte transportrute, og det ser derfor ud, som om transportørerne i dette særlige tilfælde fik varerne toldbehandlet i en anden medlemsstat for at nedsætte sandsynligheden for at blive kontrolleret og for at gøre en eventuel inddrivelsesprocedure mere kompliceret. |
| --- | --- | --- |

Tekstboks 2.1 —   Dårlige inddrivelsesresultater, når importøren befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor varerne er overgået til fri omsætning

Som følge af en meddelelse fra OLAF identificerede de nederlandske toldmyndigheder importerede varer, som blev angivet i Rotterdam (Nederlandene) som tekstiler fra Kina til en ekstremt lav værdi.

Følgelig foretog de nederlandske toldmyndigheder inspektion af disse indførsler hos klarererne i Nederlandene. Kontrollen førte til, at der blev udsendt opkrævningsbreve vedrørende i alt ca. 50 millioner euro. De fleste af disse opkrævningsbreve blev sendt til selskaber med hovedsæde i andre medlemsstater.

Kun en meget lille del af beløbet blev inddrevet: over 45 millioner euro var opført i B-regnskabet som udestående, da revisionen fandt sted, og de nederlandske toldmyndigheder anså det for usandsynligt, at de ville få inddrevet de skyldige beløb.

I et af disse tilfælde konstaterede de nederlandske toldmyndigheder, at varerne var blevet losset i Hamburg (Tyskland) og transporteret til Rotterdam (Nederlandene). I Rotterdam var varerne overgået til fri omsætning og var derefter blevet kørt til det endelige bestemmelsessted i Polen. Der var ingen økonomisk eller logistisk begrundelse for den anvendte transportrute, og det ser derfor ud, som om transportørerne i dette særlige tilfælde fik varerne toldbehandlet i en anden medlemsstat for at nedsætte sandsynligheden for at blive kontrolleret og for at gøre en eventuel inddrivelsesprocedure mere kompliceret.

Tekstboks 2.1 —
     
  Dårlige inddrivelsesresultater, når importøren befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor varerne er overgået til fri omsætning

Kommissionen vil følge op på dette spørgsmål med de nederlandske toldmyndigheder. Kommissionen følger automatisk op på medlemsstaternes inddrivelse af beløb på over 50  000 EUR, der er blevet afskrevet i B-regnskabet og indberettet til den som krævet i den relevante lovgivning. Når den manglende inddrivelse kan tilskrives medlemsstaten, vil Kommissionen anmode den om at stille beløbet til rådighed.

| | iii) | Retten konstaterede, at man i to af de besøgte medlemsstater (Nederlandene og Rumænien) ikke under den efterfølgende revision undersøgte de indførsler, som den pågældende importør havde angivet i andre medlemsstater. I Tyskland går inspektørerne et skridt længere, idet de kontrollerer, om varerne er blevet henført under en toldprocedure i en anden medlemsstat, og hvis de finder uoverensstemmelser, underretter de andre berørte medlemsstater (24) (jf. tekstboks 2.2). |
| --- | --- | --- |

iii)

Retten konstaterede, at man i to af de besøgte medlemsstater (Nederlandene og Rumænien) ikke under den efterfølgende revision undersøgte de indførsler, som den pågældende importør havde angivet i andre medlemsstater. I Tyskland går inspektørerne et skridt længere, idet de kontrollerer, om varerne er blevet henført under en toldprocedure i en anden medlemsstat, og hvis de finder uoverensstemmelser, underretter de andre berørte medlemsstater (24) (jf. tekstboks 2.2).

| | iii) | Rettens konklusioner vil blive fulgt op af Kommissionen. Såfremt der er blevet konstateret svagheder, vil den anmode medlemsstaterne om at træffe afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- | --- |

iii)

Rettens konklusioner vil blive fulgt op af Kommissionen. Såfremt der er blevet konstateret svagheder, vil den anmode medlemsstaterne om at træffe afhjælpende foranstaltninger.

| | | Tekstboks 2 —   Udveksling af oplysninger vedrørende afvigelser, der blev opdaget hos en importør i én medlemsstat, og som også vedrørte andre medlemsstater

  De tyske toldmyndigheder konstaterede en klassifikationsfejl, der også vedrørte import, der blev toldbehandlet i to andre medlemsstater (Frankrig og Det Forenede Kongerige). De tyske toldmyndigheder underrettede disse medlemsstater om uoverensstemmelsen. På trods af dette havde de tyske myndigheder i maj 2014,15 måneder senere, ikke modtaget nogen tilbagemelding om opkrævningsaktioner fra de berørte medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

Tekstboks 2 —   Udveksling af oplysninger vedrørende afvigelser, der blev opdaget hos en importør i én medlemsstat, og som også vedrørte andre medlemsstater

De tyske toldmyndigheder konstaterede en klassifikationsfejl, der også vedrørte import, der blev toldbehandlet i to andre medlemsstater (Frankrig og Det Forenede Kongerige). De tyske toldmyndigheder underrettede disse medlemsstater om uoverensstemmelsen. På trods af dette havde de tyske myndigheder i maj 2014,15 måneder senere, ikke modtaget nogen tilbagemelding om opkrævningsaktioner fra de berørte medlemsstater.

| iv) | Gennemførelsen af revisionsplanerne for 2012 var lav i Rumænien og Nederlandene. |
| --- | --- |

iv)

Gennemførelsen af revisionsplanerne for 2012 var lav i Rumænien og Nederlandene.

Tekstboks 2.2 —
     
  Udveksling af oplysninger vedrørende afvigelser, der blev opdaget hos en importør i én medlemsstat, og som også vedrørte andre medlemsstater

Kommissionen følger op på alle de spørgsmål, der er blevet taget op i dens inspektionsrapporter, og de spørgsmål, som Retten har rejst, med medlemsstaterne, og såfremt der er blevet konstateret svagheder, anmoder den medlemsstaterne om at træffe de relevante afhjælpende foranstaltninger.

| 2.15. | Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagte afgifter (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (25). |
| --- | --- |

2.15.

Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagte afgifter (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (25).

| 2.16. | Ved Rettens revision i de tre medlemsstater blev der konstateret svagheder i forvaltningen af B-regnskabet. F.eks. blev de beløb, der blev anset for at være uinddrivelige (26), angivet for lavt (27), eller der konstateredes store forsinkelser i håndhævelses- og opfølgningsprocedurerne. |
| --- | --- |

2.16.

Ved Rettens revision i de tre medlemsstater blev der konstateret svagheder i forvaltningen af B-regnskabet. F.eks. blev de beløb, der blev anset for at være uinddrivelige (26), angivet for lavt (27), eller der konstateredes store forsinkelser i håndhævelses- og opfølgningsprocedurerne.

| 2.17. | Retten konstaterede endvidere svagheder i forvaltningen af A-regnskabet i Nederlandene, da manuel indgriben stadig er nødvendig i forbindelse med udarbejdelsen af oversigten over A-regnskabet, hvilket medfører risiko for fejl (28). |
| --- | --- |

2.17.

Retten konstaterede endvidere svagheder i forvaltningen af A-regnskabet i Nederlandene, da manuel indgriben stadig er nødvendig i forbindelse med udarbejdelsen af oversigten over A-regnskabet, hvilket medfører risiko for fejl (28).

| 2.17. | Kommissionen vil følge op på dette spørgsmål med de nederlandske myndigheder som led i sin regelmæssige opfølgning af de spørgsmål, som Retten har rejst. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Ved Kommissionens inspektioner i 2013 blev der også fundet mangler i forvaltningen af B-regnskabet i de fleste af de medlemsstater, som blev besøgt (29). Ved to inspektioner i Grækenland blev der identificeret væsentlige problemer i forvaltningen af B-regnskabet (30). |
| --- | --- |

2.18.

Ved Kommissionens inspektioner i 2013 blev der også fundet mangler i forvaltningen af B-regnskabet i de fleste af de medlemsstater, som blev besøgt (29). Ved to inspektioner i Grækenland blev der identificeret væsentlige problemer i forvaltningen af B-regnskabet (30).

| 2.18. | De inspektioner, som Kommissionen har udført, omfatter en gennemgang af B-regnskabet for kontor(et)(erne) i de medlemsstater, der blev besøgt, og de konklusioner, man nåede frem til, er generelt af éngangskarakter og viser individuelle problemer i proceduren med opkrævning af traditionelle indtægter. De er sjældent af en systematisk karakter, som berører forvaltningen af regnskabet. I et regnskab af denne art (en samling af problemsager og anfægtede sager, der kan give anledning til forskellige retlige fortolkninger), vil der uundgåeligt være konklusioner, som er éngangstilfælde. Situationen i Grækenland er usædvanlig og genstand for en særlig opfølgningsprocedure. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Kommissionens inspektioner i medlemsstaterne medfører, at der tages »udestående punkter« (31) op. Disse udestående punkter kan eventuelt have potentiel finansiel indvirkning, og de lukkes, når medlemsstaterne har fundet en passende løsning på de pågældende forhold. Ved udgangen af året var der 341 udestående punkter, hvoraf 35 havde været udestående i over fem år (jf.
  tabel 2.3
  ). |
| --- | --- |

2.19.

Kommissionens inspektioner i medlemsstaterne medfører, at der tages »udestående punkter« (31) op. Disse udestående punkter kan eventuelt have potentiel finansiel indvirkning, og de lukkes, når medlemsstaterne har fundet en passende løsning på de pågældende forhold. Ved udgangen af året var der 341 udestående punkter, hvoraf 35 havde været udestående i over fem år (jf.
  tabel 2.3
  ).

| 2.19. | Kommissionens tjenestegrene samarbejder konstant med medlemsstaterne om at løse udestående punkter. Selv om visse punkter, der er taget op i forbindelse med Kommissionens inspektioner eller Rettens revisioner, kan være forholdsvist enkle og kan løses og afsluttes hurtigt, er andre punkter, som tages op med medlemsstaterne, mere komplekse og kan kræve, at der foretages lovgivningsmæssige/organisatoriske ændringer eller indledes retssager. I disse tilfælde kan punkterne ikke afsluttes af Kommissionens tjenestegrene på kort tid. Af de 341 punkter, som ifølge Retten var udestående, var 313 fortsat udestående ved udgangen af maj 2014. Af disse har 27 været udestående i over fem år. |
| --- | --- |

2.19.

Tabel 2.3 —   Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter pr. 31. december 2013

| Medlemsstat | Udestående punkter pr. 31.12.2012 | Punkter taget op i 2013 | Punkter afsluttet i 2013 | Udestående punkter pr. 31.12.2013 | Udestående i mere end fem år | Det tidligste år, hvor punktet blev taget op |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 14 | 6 | 9 | 11 | 0 | 2009 |
| Bulgarien | 14 | 4 | 8 | 10 | 0 | 2009 |
| Den Tjekkiske Republik | 8 | 3 | 5 | 6 | 0 | 2012 |
| Danmark | 15 | 3 | 1 | 17 | 0 | 2009 |
| Tyskland | 28 | 1 | 12 | 17 | 9 | 2001 |
| Estland | 4 | 0 | 3 | 1 | 0 | 2012 |
| Irland | 10 | 6 | 6 | 10 | 0 | 2011 |
| Grækenland | 33 | 4 | 3 | 34 | 5 | 2002 |
| Spanien | 17 | 4 | 1 | 20 | 0 | 2009 |
| Frankrig | 40 | 5 | 11 | 34 | 7 | 2003 |
| Italien | 23 | 3 | 11 | 15 | 0 | 2009 |
| Cypern | 6 | 2 | 0 | 8 | 0 | 2011 |
| Letland | 6 | 0 | 3 | 3 | 0 | 2011 |
| Litauen | 5 | 0 | 0 | 5 | 0 | 2011 |
| Luxembourg | 7 | 1 | 3 | 5 | 0 | 2011 |
| Ungarn | 12 | 4 | 9 | 7 | 0 | 2011 |
| Malta | 2 | 4 | 2 | 4 | 0 | 2013 |
| Nederlandene | 29 | 13 | 6 | 36 | 4 | 2005 |
| Østrig | 3 | 2 | 0 | 5 | 0 | 2009 |
| Polen | 11 | 2 | 3 | 10 | 4 | 2006 |
| Portugal | 16 | 2 | 3 | 15 | 5 | 2002 |
| Rumænien | 11 | 4 | 2 | 13 | 0 | 2011 |
| Slovenien | 5 | 0 | 5 | 0 | 0 | i/r |
| Slovakiet | 4 | 1 | 4 | 1 | 0 | 2013 |
| Finland | 7 | 5 | 2 | 10 | 1 | 1998 |
| Sverige | 11 | 10 | 1 | 20 | 0 | 2009 |
| Det Forenede Kongerige | 19 | 9 | 4 | 24 | 0 | 2009 |
| I ALT | 360 | 98 | 117 | 341 | 35 | |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret. |

Medlemsstat

Udestående punkter pr. 31.12.2012

Punkter taget op i 2013

Punkter afsluttet i 2013

Udestående punkter pr. 31.12.2013

Udestående i mere end fem år

Det tidligste år, hvor punktet blev taget op

Belgien

14

6

9

11

0

2009

Bulgarien

14

4

8

10

0

2009

Den Tjekkiske Republik

8

3

5

6

0

2012

Danmark

15

3

1

17

0

2009

Tyskland

28

1

12

17

9

2001

Estland

4

0

3

1

0

2012

Irland

10

6

6

10

0

2011

Grækenland

33

4

3

34

5

2002

Spanien

17

4

1

20

0

2009

Frankrig

40

5

11

34

7

2003

Italien

23

3

11

15

0

2009

Cypern

6

2

0

8

0

2011

Letland

6

0

3

3

0

2011

Litauen

5

0

0

5

0

2011

Luxembourg

7

1

3

5

0

2011

Ungarn

12

4

9

7

0

2011

Malta

2

4

2

4

0

2013

Nederlandene

29

13

6

36

4

2005

Østrig

3

2

0

5

0

2009

Polen

11

2

3

10

4

2006

Portugal

16

2

3

15

5

2002

Rumænien

11

4

2

13

0

2011

Slovenien

5

0

5

0

0

i/r

Slovakiet

4

1

4

1

0

2013

Finland

7

5

2

10

1

1998

Sverige

11

10

1

20

0

2009

Det Forenede Kongerige

19

9

4

24

0

2009

I ALT

360

98

117

341

35

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Momsbaserede egne indtægter

| 2.20. | Ved årets udgang var der i alt 103 forbehold (32) (jf. 
  tabel 2.4
  ). Kommissionen ophævede 81 forbehold i 2013 (mod 57 det foregående år). 21 af disse forbehold vedrørte overtrædelser. Otte forbehold blev ophævet, fordi Den Europæiske Unions Domstol fastslog, at medlemsstaternes lovgivning var i overensstemmelse med momsdirektivet. I de resterende 13 tilfælde blev der beregnet en kompensation, når overtrædelsen havde en effekt på grundlaget for de egne momsindtægter. |
| --- | --- |

2.20.

Ved årets udgang var der i alt 103 forbehold (32) (jf. 
  tabel 2.4
  ). Kommissionen ophævede 81 forbehold i 2013 (mod 57 det foregående år). 21 af disse forbehold vedrørte overtrædelser. Otte forbehold blev ophævet, fordi Den Europæiske Unions Domstol fastslog, at medlemsstaternes lovgivning var i overensstemmelse med momsdirektivet. I de resterende 13 tilfælde blev der beregnet en kompensation, når overtrædelsen havde en effekt på grundlaget for de egne momsindtægter.

| 2.21. | Retten har beregnet den finansielle nettoeffekt af ophævelsen af forbeholdene i 2013 i forbindelse med de forældede år (33) som en stigning i de momsbaserede egne indtægter på 81,7 millioner euro (34). |
| --- | --- |

2.21.

Retten har beregnet den finansielle nettoeffekt af ophævelsen af forbeholdene i 2013 i forbindelse med de forældede år (33) som en stigning i de momsbaserede egne indtægter på 81,7 millioner euro (34).

| 2.21. | Kommissionen finder, at dette tal ikke er en egnet indikator for resultatet af inspektionsprogrammet vedrørende momsbaserede egne indtægter og ikke kan anvendes som indikator for nogen tendens. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Ved udgangen af 2013 havde Kommissionen 12 længerevarende forbehold (35) — ét mindre end året før. Otte forbehold betegnet som længerevarende ved udgangen af 2012 blev hævet i 2013. Seks af Kommissionens forbehold blev »længerevarende«, fordi de vedrører regnskabsåret 2004. Medlemsstaterne havde også fire længerevarende forbehold ved udgangen af 2013 (tre var de samme som Kommissionens). |
| --- | --- |

2.22.

Ved udgangen af 2013 havde Kommissionen 12 længerevarende forbehold (35) — ét mindre end året før. Otte forbehold betegnet som længerevarende ved udgangen af 2012 blev hævet i 2013. Seks af Kommissionens forbehold blev »længerevarende«, fordi de vedrører regnskabsåret 2004. Medlemsstaterne havde også fire længerevarende forbehold ved udgangen af 2013 (tre var de samme som Kommissionens).

| 2.22. | Kommissionen samarbejdede fortsat med medlemsstaterne i 2013 med henblik på at løse de spørgsmål, der ligger til grund for de forbehold, den har taget. Kommissionen finder, at der blev gjort betydelige fremskridt i 2013. |
| --- | --- |

2.22.

Tabel 2.4 —   Momsforbehold pr. 31. december 2013

| Medlemsstat | Forbehold pr. 31.12.2012 | Forbehold taget i 2013 | Forbehold ophævet i 2013 | Forbehold pr. 31.12.2013 | De ældste forbehold vedrører |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 6 | 0 | 2 | 4 | 2007 |
| Bulgarien | 7 | 3 | 3 | 7 | 2007 |
| Den Tjekkiske Republik | 8 | 0 | 8 | 0 | i/r |
| Danmark | 6 | 0 | 1 | 5 | 2005 |
| Tyskland | 7 | 0 | 2 | 5 | 2007 |
| Estland | 10 | 0 | 9 | 1 | 2007 |
| Irland | 4 | 0 | 0 | 4 | 2006 |
| Grækenland | 5 | 4 | 3 | 6 | 1999 |
| Spanien | 3 | 0 | 1 | 2 | 2003 |
| Frankrig | 12 | 1 | 8 | 5 | 2005 |
| Italien | 12 | 5 | 5 | 12 | 1999 |
| Cypern | 0 | 0 | 0 | 0 | i/r |
| Letland | 5 | 0 | 4 | 1 | 2006 |
| Litauen | 2 | 0 | 2 | 0 | i/r |
| Luxembourg | 2 | 3 | 1 | 4 | 2008 |
| Ungarn | 4 | 0 | 3 | 1 | 2010 |
| Malta | 4 | 0 | 0 | 4 | 2005 |
| Nederlandene | 11 | 4 | 9 | 6 | 2006 |
| Østrig | 5 | 0 | 0 | 5 | 2004 |
| Polen | 10 | 1 | 5 | 6 | 2004 |
| Portugal | 5 | 0 | 5 | 0 | i/r |
| Rumænien | 4 | 4 | 0 | 8 | 2007 |
| Slovenien | 0 | 0 | 0 | 0 | i/r |
| Slovakiet | 0 | 0 | 0 | 0 | i/r |
| Finland | 8 | 1 | 2 | 7 | 2001 |
| Sverige | 5 | 1 | 1 | 5 | 1995 |
| Det Forenede Kongerige | 8 | 4 | 7 | 5 | 2004 |
| I ALT | 153 | 31 | 81 | 103 | |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret. |

Medlemsstat

Forbehold pr. 31.12.2012

Forbehold taget i 2013

Forbehold ophævet i 2013

Forbehold pr. 31.12.2013

De ældste forbehold vedrører

Belgien

6

0

2

4

2007

Bulgarien

7

3

3

7

2007

Den Tjekkiske Republik

8

0

8

0

i/r

Danmark

6

0

1

5

2005

Tyskland

7

0

2

5

2007

Estland

10

0

9

1

2007

Irland

4

0

0

4

2006

Grækenland

5

4

3

6

1999

Spanien

3

0

1

2

2003

Frankrig

12

1

8

5

2005

Italien

12

5

5

12

1999

Cypern

0

0

0

0

i/r

Letland

5

0

4

1

2006

Litauen

2

0

2

0

i/r

Luxembourg

2

3

1

4

2008

Ungarn

4

0

3

1

2010

Malta

4

0

0

4

2005

Nederlandene

11

4

9

6

2006

Østrig

5

0

0

5

2004

Polen

10

1

5

6

2004

Portugal

5

0

5

0

i/r

Rumænien

4

4

0

8

2007

Slovenien

0

0

0

0

i/r

Slovakiet

0

0

0

0

i/r

Finland

8

1

2

7

2001

Sverige

5

1

1

5

1995

Det Forenede Kongerige

8

4

7

5

2004

I ALT

153

31

81

103

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Bøder og strafgebyrer

| 2.23. | Kommissionen kan udstede bøder til selskaber, der har overtrådt konkurrencelovgivningen. Ved udgangen af 2013 var ca. 97 % af de skyldige bøder (36) enten dækket af en foreløbig betaling eller af en garanti. Ifølge gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (37) skal Kommissionen iværksætte inddrivelsesproceduren ved hjælp af alle til rådighed stående midler, når debitorerne hverken har foretaget foreløbige betalinger eller stillet en garanti for at dække det fulde beløb på forfaldsdatoen. Der kan gives en længere betalingsfrist, men kravet om garanti kan kun fraviges på grundlag af regnskabsførerens vurdering. |
| --- | --- |

2.23.

Kommissionen kan udstede bøder til selskaber, der har overtrådt konkurrencelovgivningen. Ved udgangen af 2013 var ca. 97 % af de skyldige bøder (36) enten dækket af en foreløbig betaling eller af en garanti. Ifølge gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (37) skal Kommissionen iværksætte inddrivelsesproceduren ved hjælp af alle til rådighed stående midler, når debitorerne hverken har foretaget foreløbige betalinger eller stillet en garanti for at dække det fulde beløb på forfaldsdatoen. Der kan gives en længere betalingsfrist, men kravet om garanti kan kun fraviges på grundlag af regnskabsførerens vurdering.

| 2.23. | Størstedelen af de endnu ikke forfaldne bøder er foreløbige, da de er blevet appelleret og kan blive annulleret eller nedsat. Kommissionens mål er ikke at iværksætte inddrivelsesproceduren for enhver pris, da det kunne have uoprettelige følger for de sanktionerede virksomheder. Derfor søger Kommissionen at opnå dækning gennem en forhandlet betalingsordning, der er dækket af en finansiel garanti eller, under ekstraordinære omstændigheder, uden en finansiel garanti i henhold til de nye anvendelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Som opfølgning på de revisionsresultater, der er beskrevet i årsberetningerne for 2011 og 2012, undersøgte Retten en stikprøve på 14 af de 33 skyldige bøder (38), der hverken var dækket af en foreløbig betaling eller af en garanti, og konstaterede 13 tilfælde, hvor Kommissionen ikke havde anvendt alle de til rådighed stående midler for at iværksætte en inddrivelse. I de fleste tilfælde vurderede Kommissionen stadig, om den ville give en længere betalingsfrist. |
| --- | --- |

2.24.

Som opfølgning på de revisionsresultater, der er beskrevet i årsberetningerne for 2011 og 2012, undersøgte Retten en stikprøve på 14 af de 33 skyldige bøder (38), der hverken var dækket af en foreløbig betaling eller af en garanti, og konstaterede 13 tilfælde, hvor Kommissionen ikke havde anvendt alle de til rådighed stående midler for at iværksætte en inddrivelse. I de fleste tilfælde vurderede Kommissionen stadig, om den ville give en længere betalingsfrist.

| 2.24. | Disse bøder vedrører enten tilfælde, hvor manglende evne til at indfri fordringer er under behandling, og/eller tilfælde, hvor fuldbyrdelsen ville have medført en øjeblikkelig konkurs for den sanktionerede virksomhed, med den konsekvens, at Kommissionen ville være gået glip af bøden, fordi den ikke er en privilegeret kreditor efter de gældende regler. Som anført i punkt 2.23 kræver vurderingen af, om der skal indrømmes en ekstra frist for betalinger, en indgående analyse. |
| --- | --- |

2.24.

Andre generelle problemer i forbindelse med indtægter

| 2.25. | Retten skal henlede opmærksomheden på de problemer, der er beskrevet i punkt 1.49. |
| --- | --- |

2.25.

Retten skal henlede opmærksomheden på de problemer, der er beskrevet i punkt 1.49.

De årlige aktivitetsrapporter

| 2.26. | De årlige aktivitetsrapporter for 2013 fra GD Budget og Eurostat giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området egne indtægter og andre indtægter, og de fremlagte oplysninger bekræfter Rettens bemærkninger og konklusioner. |
| --- | --- |

2.26.

De årlige aktivitetsrapporter for 2013 fra GD Budget og Eurostat giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området egne indtægter og andre indtægter, og de fremlagte oplysninger bekræfter Rettens bemærkninger og konklusioner.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 2.27. | For så vidt angår indtægter:






  — | konstaterede Retten ingen fejl i de testede transaktioner |
| --- | --- | --- |

2.27.

For så vidt angår indtægter:

—

konstaterede Retten ingen fejl i de testede transaktioner

| — | vurderes de undersøgte systemer som værende effektive med hensyn til BNI- og momsbaserede indtægter og andre indtægter (39) (jf.
  bilag 2.2
  ) |
| --- | --- |

—

vurderes de undersøgte systemer som værende effektive med hensyn til BNI- og momsbaserede indtægter og andre indtægter (39) (jf.
  bilag 2.2
  )

| — | vurderes de undersøgte systemer som værende samlet set effektive med hensyn til traditionelle egne indtægter. De centrale interne kontroller i de besøgte medlemsstater vurderes som værende delvis effektive (jf.
  bilag 2.2
  ). |
| --- | --- |

—

vurderes de undersøgte systemer som værende samlet set effektive med hensyn til traditionelle egne indtægter. De centrale interne kontroller i de besøgte medlemsstater vurderes som værende delvis effektive (jf.
  bilag 2.2
  ).

Det samlede revisionsbevis indikerer, at indtægterne ikke er væsentlig fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 2.28. | Bilag 2.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten fem anbefalinger. Kommissionen har implementeret to af disse anbefalinger fuldt ud, mens to er blevet implementeret i de fleste henseender, og én ikke var implementeret. |
| --- | --- |

2.28.

Bilag 2.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten fem anbefalinger. Kommissionen har implementeret to af disse anbefalinger fuldt ud, mens to er blevet implementeret i de fleste henseender, og én ikke var implementeret.

| 2.29. | Som følge af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

2.29.

Som følge af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen:

2.29.

BNI-baserede egne indtægter

| — | Anbefaling 1: opfordrer medlemsstaterne til at skabe større klarhed om de metoder, de bruger til kompileringen af data om den ikkeobserverede økonomi, og fremmer harmonisering mellem medlemsstaterne på dette område |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: opfordrer medlemsstaterne til at skabe større klarhed om de metoder, de bruger til kompileringen af data om den ikkeobserverede økonomi, og fremmer harmonisering mellem medlemsstaterne på dette område

Kommissionen accepterer anbefalingen. Der har lige fra begyndelsen været lagt meget stor vægt på fuldstændighed i BNP-/BNI-kontrolprocessen, og sådan vil det fortsat være.

I forbindelse med den næste kontrolcyklus planlægger Kommissionen (Eurostat) at revidere og ajourføre den tværgående analyse, der er blevet gennemført inden for rammerne af Kommissionens beslutning om fuldstændighed.

| — | Anbefaling 2: iværksætter og nøje overvåger en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: iværksætter og nøje overvåger en detaljeret handlingsplan med klare milepæle for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber.

Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, at gennemførelsen af den endnu ikke er afsluttet. Kommissionen (Eurostat) koncentrerer sin indsats om de områder af nationalregnskaberne, der indebærer størst risiko for de BNI-baserede egne indtægter, nemlig de foreliggende forbehold, hvis fremskridt Eurostat overvåger nøje. Et bistandsprojekt, der blev påbegyndt for nylig, forventes at munde ud i en kortsigtet handlingsplan for forbedring af Grækenlands årlige nationalregnskaber.

Traditionelle egne indtægter

| — | Anbefaling 3: fastsætter minimumsstandarder for risikoanalyse med henblik på toldmyndighedernes efterfølgende revision og i den forbindelse bygger videre på de oplysninger, der findes i de eksisterende databaser om import, for at gøre medlemsstaterne bedre i stand til at målrette indsatsen mod risikobetonede importører |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: fastsætter minimumsstandarder for risikoanalyse med henblik på toldmyndighedernes efterfølgende revision og i den forbindelse bygger videre på de oplysninger, der findes i de eksisterende databaser om import, for at gøre medlemsstaterne bedre i stand til at målrette indsatsen mod risikobetonede importører

Kommissionen accepterer anbefalingen. I den nye udgave af vejledningen i toldrevision (2014) er der fastsat risikoindikatorer for efterfølgende revision. Der er planlagt ændringer i den eksisterende database over indførsler, men den vil ikke være fuldt operationel før i 2018.

| — | Anbefaling 4: opfordrer medlemsstaterne til at bruge den eksisterende vejledning og overvåger gennemførelsen af medlemsstaternes efterfølgende revision |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: opfordrer medlemsstaterne til at bruge den eksisterende vejledning og overvåger gennemførelsen af medlemsstaternes efterfølgende revision

Kommissionen accepterer anbefalingen. Ifølge den nuværende lovgivningsmæssige ramme henhører udførelsen af kontrol under medlemsstaterne kompetence. Derudover vil Kommissionen under sine inspektioner af den gennemførte toldkontrol opfordre medlemsstaterne til at anvende den eksisterende vejledning og, såfremt der konstateres svagheder i gennemførelsen af den efterfølgende revision, anmode dem om at træffe afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen minder om, at den reviderede vejledning i toldrevision blev godkendt i marts 2014.

| — | Anbefaling 5: opfordrer medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: opfordrer medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen vil fortsat opfordre medlemsstaterne til at anvende A- og B-regnskaberne korrekt og sikre, at de påviseligt er fuldstændige og korrekte.

---

(1)  Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17), og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009 (EUT L 36 af 5.2.2009, s. 1).

(2)  Disse data fastlægges af Kommissionen og medlemsstaterne på mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter.

(3)  Ændringerne tages i betragtning ved beregningen af medlemsstaternes BNI-saldi og -tilpasninger for tidligere år, der også bidrager til det årlige indtægtsbudget. Disse ændringer kan være positive eller negative i den enkelte medlemsstat. I 2013 beløb netto BNI-saldiene og -tilpasningerne sig til 162 millioner euro eller 0,1 % af indtægterne (de positive tilpasninger beløb sig til 1  177 millioner euro eller 0,8 % af indtægterne, og de negative tilpasninger beløb sig til 1  015 millioner euro eller 0,7 % af indtægterne).

(4)  Medmindre der er taget forbehold (jf. punkt 2.7).

(5)  Det påvirker ikke den samlede BNI-baserede indtægt, hvis nogle medlemsstaters BNI ansættes for lavt (eller for højt), men det bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større (eller mindre) bidrag, indtil BNI-dataene er blevet korrigeret.

(6)  Fire medlemsstater (Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige) indrømmes en reduceret momsbidragssats i perioden 2007-2013.

(7)  Et tilgodehavende til Kommissionen registreres af den anvisningsberettigede på en indtægtsordre med henblik på inkassering af det skyldige beløb.

(8)  Vurderingen tog udgangspunkt i de aftalte BNI-overslag. Retten kan ikke bedømme kvaliteten af de data, som Kommissionen og medlemsstaterne er blevet enige om.

(9)  Rettens revision kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen.

(10)  Rettens revision tog udgangspunkt i det harmoniserede momsgrundlag, som medlemsstaterne havde forberedt. Det indgik ikke i revisionen at teste de statistikker og data, medlemsstaterne har indsendt, direkte.

(11)  Forbehold kan være generelle eller specifikke. Generelle forbehold dækker alle elementer i det fastlagte BNI. Specifikke forbehold vedrører enkelte elementer i BNI (BNP frem til 2001, derefter BNI).

(12)  19 af de 21 forbehold blev taget som følge af afslutningen på kontrolcyklussen for Bulgarien og Rumænien. Der blev taget ét forbehold for Østrig efter et dialogbesøg inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, og der blev taget ét forbehold for Det Forenede Kongerige baseret på de problemer, der blev identificeret i Rettens særberetning nr. 11/2013 »Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten (BNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol«.

(13)  Retten beregnede den finansielle effekt af ophævelsen af forbehold under hensyntagen til alle ændringer i BNI-grundlaget som følge af effekten af de forbehold, der blev ophævet i 2013 for de år, hvor der allerede var indtrådt forældelse.

(14)  En stigning på 0,4 millioner euro og et fald på 583,9 millioner euro.

(15)  Registrering af registreringsafgift for køretøjer og beregning af forbrug i produktionen for faktisk og imputeret husleje i overslaget over produktionen af boligtjenester, der begge bygger på de problemer, der blev peget på i Rettens særberetning nr. 11/2013.

(16)  Tværgående forbehold III (behandlingen af enheder næsten eller helt uden fysisk tilstedeværelse) blev ophævet i 19 lande, tværgående forbehold IV (behandlingen af bilskrotningsordninger) blev ophævet i 17 lande og tværgående forbehold V (behandlingen af andelsboliger) blev ophævet i 11 lande.

(17)  Artikel 78 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

(18)  Efterfølgende revision er en metode til kontrol af de erhvervsdrivende ved undersøgelse af deres regnskaber, bogføring og systemer. Kilde: vejledningen Customs audit guide.

(19)  Artikel 13, stk. 2, i EF-toldkodeksen.

(20)  Sammenlignet med Nederlandene og Rumænien blev den mest strukturerede tilgang til risikoanalyse, implementering og gennemførelse af efterfølgende revision konstateret i Tyskland.

(21)  Af sikkerhedsårsager forvalter Kommissionen en database over import i medlemsstaterne, men da navnene på importørerne ikke er anført, kan dataene ikke bruges i forbindelse med efterfølgende revision.

(22)  I medfør af artikel 13 og 78 i EF-toldkodeksen.

(23)  Denne vejledning er et resultat af medlemsstaternes og Kommissionens samarbejde i Customs 2007-projektgruppen om ordninger for efterfølgende revision. Det er imidlertid ikke obligatorisk for medlemsstaterne at anvende den.

(24)  Under ordningen om gensidig bistand (Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1).

(25)  Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, er det muligt for medlemsstaterne at udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem i dette særskilte regnskab.

(26)  Jf. artikel 6, stk. 4, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(27)  Disse tilfælde påvirkede ikke pålideligheden af det samlede beløb, der er fastsat i det separate regnskab, og den dermed forbundne nedskrivning, som oplyst i Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab.

(28)  F.eks. var der fejl i Nederlandenes behandling af uinddrivelige beløb vedrørende A- og B-regnskabet for perioden 1/2005-4/2012, hvilket medførte, at de nederlandske myndigheder betalte 12,3 millioner euro i egne indtægter (efter fratrækning af 25 % i opkrævningsomkostninger) og yderligere renter på 6,5 millioner euro i henholdsvis 2012 og 2013.

(29)  Kommissionens inspektion omfattede B-regnskabet i 22 medlemsstater. I de 17 blev der konstateret problemer.

(30)  Ifølge Kommissionens rapport bekræfter undersøgelsen af B-regnskabssager, at Grækenland ikke overholder sine retlige forpligtelser i medfør af artikel 17, stk. 2, og artikel 17, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(31)  I 2013 blev der i alt udsendt 29 inspektionsrapporter, der førte til, at 98 nye »udestående punkter« blev taget op.

(32)  Forbeholdenes karakteristika beskrives i punkt 2.7.

(33)  Retten har beregnet den finansielle effekt af ophævelsen af forbehold under hensyntagen til alle ændringer i momsgrundlaget som følge af Kommissionens kontrol i årene 1995-2009. Året 2009 blev forældet i 2013,og der kan kun foretages ændringer i momsgrundlaget vedrørende 2009 og tidligere år, hvis der er taget et forbehold. Der blev taget hensyn til virkningerne af reduktion.

(34)  En stigning på 218,3 millioner euro og et fald på 136,6 millioner euro.

(35)  Retten definerer længerevarende forbehold som forbehold, der vedrører et år, der ligger mindst 10 år tilbage, dvs. forbehold vedrørende 2004 og tidligere år, der stadig ikke var ophævet ved udgangen af 2013.

(36)  Ca. 8,3 milliarder ud af 8,5 milliarder euro.

(37)  Artikel 88, 89 og 90 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).

(38)  Svarende til 116 millioner euro af i alt 225 millioner euro. Stikprøven omfattede 11 bøder beskrevet i årsberetningen for 2012.

(39)  Konklusionen vedrørende systemerne er begrænset til de systemer, der blev udvalgt til undersøgelse, jf. definitionen af revisionens omfang i punkt 2.4.

(40)  De tværgående specifikke forbehold er ikke medtaget i tabellen.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

BILAG 2.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE INDTÆGTER

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traditionelle egne indtægter | Moms/BNI,
  korrektioner under budgetafsnit 1 | Andre indtægter | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt: | 7 | 46 | 2 | 55 | 55 | 55 | 55 |
| Indtægtsordrer | 7 | 46 | 2 | 55 | 55 | 55 | 55 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel af de testede transaktioner (antal), der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 100 % | (7) | 100 % | (46) | 100 % | (2) | 100 % | (55) | 100 % | 98 % | 100 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 2 % | 0 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Mest sandsynlige fejlprocent | | | | | | | 0.0 | 0,0 % | 0,8 % | 0,0 % |

2013

2012

2011

2010

Traditionelle egne indtægter

Moms/BNI,
  korrektioner under budgetafsnit 1

Andre indtægter

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

7

46

2

55

55

55

55

Indtægtsordrer

7

46

2

55

55

55

55

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel af de testede transaktioner (antal), der:

ikke var behæftet med fejl

100 %

(7)

100 %

(46)

100 %

(2)

100 %

(55)

100 %

98 %

100 %

var behæftet med en eller flere fejl

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

2 %

0 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent

0.0

0,0 %

0,8 %

0,0 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

Resultaterne af testen afspejler den forholdsmæssige andel, hvert enkelt segment har inden for gruppen af politikområder.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 2.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE INDTÆGTER

Vurdering af de undersøgte systemer

| System | Kommissionens kontrol i medlemsstaterne | Kommissionens beregning/skrive-bordskontrol af forvaltningen af indtægter | Kommissionens forvaltning af forbehold | Centrale interne kontroller i de reviderede medlemsstater | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNI | i/r (1) | Effektiv | Effektiv | i/r | Effektive |
| Moms | Effektiv | Effektiv | Effektiv | i/r | Effektive |
| Traditionelle egne indtægter | Effektiv | Effektiv | i/r | Delvis effektive (2) | Effektive |
| Bøder og strafgebyrer | i/r | Effektiv | i/r | i/r | Effektive |

System

Kommissionens kontrol i medlemsstaterne

Kommissionens beregning/skrive-bordskontrol af forvaltningen af indtægter

Kommissionens forvaltning af forbehold

Centrale interne kontroller i de reviderede medlemsstater

Samlet vurdering

BNI

i/r (1)

Effektiv

Effektiv

i/r

Effektive

Moms

Effektiv

Effektiv

Effektiv

i/r

Effektive

Traditionelle egne indtægter

Effektiv

Effektiv

i/r

Delvis effektive (2)

Effektive

Bøder og strafgebyrer

i/r

Effektiv

i/r

i/r

Effektive

---

(1)  I 2013 offentliggjorde Retten særberetning nr. 11/2013, hvori den vurderede effektiviteten af Kommissionens kontrol af BNI-data for perioden 2002-2010. I 2013 havde Kommissionen ingen kontrolaktiviteter. Den næste kontrolcyklus forventes at starte i 2015, når medlemsstaternes leverer de nye BNI-oversigter.

(2)  Jf. punkt 2.13-2.18

BILAG 2.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM INDTÆGTER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig implementeret | Under gennemførelse | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 og 2010 | I sine årsberetninger for 2011 og 2010 anbefalede Retten, at Kommissionen: | | | | | | | |
| opfordrede medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen (f.eks. i forbindelse med tilladelsen til »overforenkling« for brugerne af hjemstedsordningen) for at opkræve det størst mulige beløb i traditionelle egne indtægter | | x | | | | | Kommissionen har under sine årlige inspektioner i medlemsstaterne, hvor der især er blevet fokuseret på de gennemførte kontroller og anvendelsen af risikoanalyse, opfordret medlemsstaterne til at styrke deres toldkontrol og tilsyn (herunder tilfælde, hvor der blevet givet tilladelse til overforenkling i forbindelse med hjemstedsordningen), sådan at opkrævningen af traditionelle egne indtægter er sikret. |
| fortsat gjorde en indsats for at sikre, at B-regnskabet anvendes korrekt, at regnskabssystemerne muliggør, at medlemsstaternes A- og B-regnskaber påviseligt er fuldstændige og korrekte (1). | | x | | | | | Kommissionen har fortsat sin indsats for at sikre, at B-regnskaberne anvendes korrekt, og at medlemsstaternes regnskabsoversigter påviseligt er fuldstændige og korrekte.


  Den omstændighed, at der fortsat er problemer med B-regnskaberne, skyldes selve regnskabets karakter, dvs. et regnskab, der består af problemsager og anfægtede sager, som kan give anledning til forskellige retlige fortolkninger. |
| 2010 | fremlagde vurderingsrapporter om medlemsstaternes BNI-data for BNI-udvalget, således at den kan erstatte alle eksisterende generelle forbehold med specifikke forbehold for perioden fra og med 2002. | x | | | | | | |
| klart angav rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data. | x | | | | | | |
| tog hensyn til sin evaluering af overvågnings- og kontrolsystemer i de nationale statistiske kontorer med hensyn til kompileringen af de nationale regnskaber. | | | | x | | | Det er Kommissionens opfattelse, at den fremgangsmåde, som den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørgeskemaerne og efterprøvelse af BNI-oversigterne ved hjælp af GIAQ suppleret af en direkte efterprøvelse), er passende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI. I denne sammenhæng er overvågnings- og kontrolsystemerne (SCS) af organisatorisk art og giver ingen specifik indikation af regnskabernes rigtighed, som primært afhænger af de statistiske kilder og de anvendte metoder, selv om SCS kan bidrage til at mindske risikoen for fejl i nationalregnskabet. Kommissionen vil under hensyntagen til Rettens bemærkninger fortsætte sine bestræbelser på at udvikle SCS-retningslinjer for medlemsstaternes udarbejdelse af deres nationalregnskaber. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig implementeret

Under gennemførelse

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011 og 2010

I sine årsberetninger for 2011 og 2010 anbefalede Retten, at Kommissionen:

opfordrede medlemsstaterne til at styrke toldkontrollen (f.eks. i forbindelse med tilladelsen til »overforenkling« for brugerne af hjemstedsordningen) for at opkræve det størst mulige beløb i traditionelle egne indtægter

x

Kommissionen har under sine årlige inspektioner i medlemsstaterne, hvor der især er blevet fokuseret på de gennemførte kontroller og anvendelsen af risikoanalyse, opfordret medlemsstaterne til at styrke deres toldkontrol og tilsyn (herunder tilfælde, hvor der blevet givet tilladelse til overforenkling i forbindelse med hjemstedsordningen), sådan at opkrævningen af traditionelle egne indtægter er sikret.

fortsat gjorde en indsats for at sikre, at B-regnskabet anvendes korrekt, at regnskabssystemerne muliggør, at medlemsstaternes A- og B-regnskaber påviseligt er fuldstændige og korrekte (1).

x

Kommissionen har fortsat sin indsats for at sikre, at B-regnskaberne anvendes korrekt, og at medlemsstaternes regnskabsoversigter påviseligt er fuldstændige og korrekte.

Den omstændighed, at der fortsat er problemer med B-regnskaberne, skyldes selve regnskabets karakter, dvs. et regnskab, der består af problemsager og anfægtede sager, som kan give anledning til forskellige retlige fortolkninger.

2010

fremlagde vurderingsrapporter om medlemsstaternes BNI-data for BNI-udvalget, således at den kan erstatte alle eksisterende generelle forbehold med specifikke forbehold for perioden fra og med 2002.

x

klart angav rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data.

x

tog hensyn til sin evaluering af overvågnings- og kontrolsystemer i de nationale statistiske kontorer med hensyn til kompileringen af de nationale regnskaber.

x

Det er Kommissionens opfattelse, at den fremgangsmåde, som den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørgeskemaerne og efterprøvelse af BNI-oversigterne ved hjælp af GIAQ suppleret af en direkte efterprøvelse), er passende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI. I denne sammenhæng er overvågnings- og kontrolsystemerne (SCS) af organisatorisk art og giver ingen specifik indikation af regnskabernes rigtighed, som primært afhænger af de statistiske kilder og de anvendte metoder, selv om SCS kan bidrage til at mindske risikoen for fejl i nationalregnskabet. Kommissionen vil under hensyntagen til Rettens bemærkninger fortsætte sine bestræbelser på at udvikle SCS-retningslinjer for medlemsstaternes udarbejdelse af deres nationalregnskaber.

---

(1)  Kommissionen følger op på brugen af A- og B-regnskaberne hvert år. Da problemet stadig eksisterer, er det dog nødvendigt fortsat at gøre en indsats.

---

KAPITEL 3

Landbrug: markedsstøtte og direkte støtte

INDHOLD

| Indledning | 3.1-3.6 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved politikområdet | 3.2-3.5 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 3.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 3.7-3.15 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 3.16-3.43 |
| --- | --- |

| Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed | 3.16-3.38 |
| --- | --- |

| Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) | 3.17-3.29 |
| --- | --- |

| Vurdering af proceduren for styrkelse af sikkerheden | 3.30-3.35 |
| --- | --- |

| Kontrolsystemet vedrørende EU-støtten til producentsammenslutninger | 3.36-3.38 |
| --- | --- |

| Kommissionens skøn vedrørende restfejlforekomsten | 3.39-3.43 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 3.44-3.46 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 3.44 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 3.45-3.46 |
| --- | --- |

| Bilag 3.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende landbrug: markedsstøtte og direkte støtte |
| --- | --- |

Bilag 3.1 —

| Bilag 3.2 — | Resultaterne af undersøgelsen af udvalgte systemer vedrørende landbrug: markedsstøtte og direkte støtte |
| --- | --- |

Bilag 3.2 —

| Bilag 3.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende landbrug: markedsstøtte og direkte støtte |
| --- | --- |

Bilag 3.3 —

| INDLEDNING |
| --- |
| 3.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af markedsstøtte og direkte støtte til landbrug. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2013 gives i
  tabel 3.1
  . |

INDLEDNING

3.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af markedsstøtte og direkte støtte til landbrug. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2013 gives i
  tabel 3.1
  .

Tabel 3.1 —   Markedsstøtte og direkte støtte til landbrug — Centrale oplysninger 2013

| (millioner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivelse | Betalinger |
| Landbrugsudgifter finansieret over EGFL | Direkte støtte | 41  658 |
| | Interventioner på landbrugsmarkeder | 3  193 |
| | Administrationsudgifter (42) | 132 |
| | Andet | 153 |
| | | 45  136 |
| |
| | Regnskabsårets betalinger i alt | 45  136 |
| | - administrationsudgifter i alt
   (43) | 132 |
| | Aktionsudgifter i alt | 45  004 |
| | - forskud
   (44) | 9 |
| | + afregninger af forskud
   (44) | 21 |
| | Revideret population i alt | 45  016 |
| |
| | Regnskabsårets forpligtelser i alt | 45  132 |

(millioner euro)

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Landbrugsudgifter finansieret over EGFL

Direkte støtte

41  658

Interventioner på landbrugsmarkeder

3  193

Administrationsudgifter (42)

132

Andet

153

45  136

Regnskabsårets betalinger i alt

45  136

- administrationsudgifter i alt
   (43)

132

Aktionsudgifter i alt

45  004

- forskud
   (44)

9

- afregninger af forskud
   (44)

21

Revideret population i alt

45  016

Regnskabsårets forpligtelser i alt

45  132

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Særlige karakteristika ved politikområdet

| 3.2. | Målene for den fælles landbrugspolitik, som er fastlagt i traktaten (1), er at forøge landbrugets produktivitet for at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer. |
| --- | --- |

3.2.

Målene for den fælles landbrugspolitik, som er fastlagt i traktaten (1), er at forøge landbrugets produktivitet for at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer.

| 3.3. | EU-budgettet finansierer landbrugsudgifter gennem to fonde (2): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), der finansierer EU's udgifter til markedsforanstaltninger (3) og direkte støtte fuldt ud, og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som medfinansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter sammen med medlemsstaterne. Dette kapitel omhandler EGFL, mens der redegøres for ELFUL i kapitel 4. De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er: |
| --- | --- |

3.3.

EU-budgettet finansierer landbrugsudgifter gennem to fonde (2): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), der finansierer EU's udgifter til markedsforanstaltninger (3) og direkte støtte fuldt ud, og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som medfinansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter sammen med medlemsstaterne. Dette kapitel omhandler EGFL, mens der redegøres for ELFUL i kapitel 4. De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:

| — | »Enkeltbetalingsordningen«(SPS), der yder afkoblet (4) direkte indkomststøtte på basis af »betalingsrettigheder« (5) — hver enkelt betalingsrettighed aktiveres med en hektar støtteberettiget jord. I 2013 beløb udgifterne til SPS sig til 31  394 millioner euro. |
| --- | --- |

—

»Enkeltbetalingsordningen«(SPS), der yder afkoblet (4) direkte indkomststøtte på basis af »betalingsrettigheder« (5) — hver enkelt betalingsrettighed aktiveres med en hektar støtteberettiget jord. I 2013 beløb udgifterne til SPS sig til 31  394 millioner euro.

| — | »Den generelle arealbetalingsordning«(SAPS) — en forenklet ordning for koblet direkte indkomststøtte, der er rettet mod landbrugerne i 10 af de medlemsstater (6), der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. I 2013 beløb udgifterne til SAPS sig til 6  681 millioner euro. |
| --- | --- |

—

»Den generelle arealbetalingsordning«(SAPS) — en forenklet ordning for koblet direkte indkomststøtte, der er rettet mod landbrugerne i 10 af de medlemsstater (6), der tiltrådte EU i 2004 og 2007. Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. I 2013 beløb udgifterne til SAPS sig til 6  681 millioner euro.

| — | Andre ordninger for direkte støtte, primært med koblede betalinger (7). I 2013 beløb udgifterne til disse ordninger sig til 3  583 millioner euro. |
| --- | --- |

—

Andre ordninger for direkte støtte, primært med koblede betalinger (7). I 2013 beløb udgifterne til disse ordninger sig til 3  583 millioner euro.

| — | Interventioner på landbrugsmarkeder for eksempel specifik støtte til frugt- og grøntsagssektoren samt vinsektoren, støtte til skolemælk og -frugt, fødevarehjælpeprogrammer, prisstøtte under POSEI-programmet (8), interventionsoplagring og eksportrestitutioner (i alt 3  193 millioner euro i 2013). |
| --- | --- |

—

Interventioner på landbrugsmarkeder for eksempel specifik støtte til frugt- og grøntsagssektoren samt vinsektoren, støtte til skolemælk og -frugt, fødevarehjælpeprogrammer, prisstøtte under POSEI-programmet (8), interventionsoplagring og eksportrestitutioner (i alt 3  193 millioner euro i 2013).

| 3.4. | Udgifterne til den fælles landbrugspolitik forvaltes næsten udelukkende ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Udgifterne kanaliseres gennem omkring 80 betalingsorganer, som er ansvarlige for at foretage betalinger til støttemodtagerne. Betalingsorganernes regnskaber og betalingsbilag gennemgås af uafhængige revisionsorganer (godkendelsesorganer), som indsender årlige attester og rapporter til Kommissionen. |
| --- | --- |

3.4.

Udgifterne til den fælles landbrugspolitik forvaltes næsten udelukkende ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Udgifterne kanaliseres gennem omkring 80 betalingsorganer, som er ansvarlige for at foretage betalinger til støttemodtagerne. Betalingsorganernes regnskaber og betalingsbilag gennemgås af uafhængige revisionsorganer (godkendelsesorganer), som indsender årlige attester og rapporter til Kommissionen.

| 3.5. | For så vidt angår direkte betalinger er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der udbetales arealstøtte for ikke-støtteberettigede arealer, til ikke-støtteberettigede modtagere eller til mere end én modtager for den samme parcel, at betalingsrettighederne ikke er beregnet korrekt, eller at der betales dyrepræmier for dyr, der ikke eksisterer. For så vidt angår interventioner på landbrugsmarkeder er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der ydes tilskud til ikke-støtteberettigede ansøgere eller til omkostninger eller produkter, som ikke er støtteberettigede, eller som er angivet for højt. |
| --- | --- |

3.5.

For så vidt angår direkte betalinger er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der udbetales arealstøtte for ikke-støtteberettigede arealer, til ikke-støtteberettigede modtagere eller til mere end én modtager for den samme parcel, at betalingsrettighederne ikke er beregnet korrekt, eller at der betales dyrepræmier for dyr, der ikke eksisterer. For så vidt angår interventioner på landbrugsmarkeder er de største risici med hensyn til formel rigtighed, at der ydes tilskud til ikke-støtteberettigede ansøgere eller til omkostninger eller produkter, som ikke er støtteberettigede, eller som er angivet for højt.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 3.6. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af markedsstøtte og direkte støtte til landbrug skal følgende særlige forhold bemærkes: |
| --- | --- |

3.6.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af markedsstøtte og direkte støtte til landbrug skal følgende særlige forhold bemærkes:

3.6.

| a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 180 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af transaktioner fra 17 medlemsstater (9). |
| --- | --- |

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 180 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af transaktioner fra 17 medlemsstater (9).

| b) | For så vidt angår krydsoverensstemmelse havde Rettens test fokus på udvalgte forpligtelser vedrørende GLM (10) (god landbrugs- og miljømæssig stand) og udvalgte SMR (lovgivningsbestemte forvaltningskrav) (11), for hvilke revisorerne kunne fremskaffe dokumentation og drage en konklusion på det tidspunkt, hvor revisionsbesøgene fandt sted (12). |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår krydsoverensstemmelse havde Rettens test fokus på udvalgte forpligtelser vedrørende GLM (10) (god landbrugs- og miljømæssig stand) og udvalgte SMR (lovgivningsbestemte forvaltningskrav) (11), for hvilke revisorerne kunne fremskaffe dokumentation og drage en konklusion på det tidspunkt, hvor revisionsbesøgene fandt sted (12).

| b) | Se svar på punkt 3.13. |
| --- | --- |

b)

Se svar på punkt 3.13.

| c) | Vurderingen af kontrolsystemer (13) omfattede en undersøgelse af IFKS (det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem) i fire medlemsstater (14), det arbejde, der var udført under proceduren for styrkelse af sikkerheden (15) i Italien, og kontrolsystemet vedrørende EU-støtte til producentsammenslutninger i Polen |
| --- | --- |

c)

Vurderingen af kontrolsystemer (13) omfattede en undersøgelse af IFKS (det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem) i fire medlemsstater (14), det arbejde, der var udført under proceduren for styrkelse af sikkerheden (15) i Italien, og kontrolsystemet vedrørende EU-støtte til producentsammenslutninger i Polen

| d) | Retten gennemgik Kommissionens skøn vedrørende restfejlforekomsten |
| --- | --- |

d)

Retten gennemgik Kommissionens skøn vedrørende restfejlforekomsten

| e) | Retten gennemgik også GD AGRI's regnskabsafslutningsprocedure. Resultaterne af dette arbejde, som også gælder for dette kapitel, fremlægges i kapitel 4 (jf. punkt 4.22-4.27) |
| --- | --- |

e)

Retten gennemgik også GD AGRI's regnskabsafslutningsprocedure. Resultaterne af dette arbejde, som også gælder for dette kapitel, fremlægges i kapitel 4 (jf. punkt 4.22-4.27)

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 3.7. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 3.1
  . 110 (61 %) af de 180 transaktioner, Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 101 fejl, den har kvantificeret, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 3,6 % (16). |
| --- | --- |

3.7.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 3.1
  . 110 (61 %) af de 180 transaktioner, Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 101 fejl, den har kvantificeret, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 3,6 % (16).

| 3.7. | Kommissionen bemærker, at den fejlforekomst, som Revisionsretten har indberettet, er et årligt skøn, hvor der er taget højde for inddrivelser og korrigerende foranstaltninger truffet inden Rettens revisioner. Kommissionen bemærker ligeledes, at de pågældende udgifter vil blive korrigeret i de efterfølgende år gennem finansielle nettokorrektioner i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning og gennem inddrivelser fra støttemodtagere. Kommissionen mener, at Rettens årlige repræsentative fejlforekomst skal ses på baggrund af den flerårige karakter af finansielle nettokorrektioner og inddrivelser. |
| --- | --- |

3.7.

Som allerede understreget de foregående år er Kommissionen endvidere ikke enig i Rettens behandling af overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene som kvantificerbare fejl skønnet til 0,5 procentpoint, og Kommissionen mener ikke, at disse bør indgå i beregningen af DAS-fejlforekomsterne.

Kommissionen bemærker ligeledes, at Kommissionens finansielle nettokorrektioner anvendt over for medlemsstaterne og inddrivelser fra støttemodtagere til EGFL beløb sig til 575,89 mio. EUR i 2013 (1,28 % af de samlede udgifter), jf. GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013.

| 3.8. | De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, kan grupperes i fire hovedkategorier:






  — | betalinger i relation til støtteansøgninger, hvor antallet af støtteberettigede hektar eller dyr var angivet for højt |
| --- | --- | --- |

3.8.

De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, kan grupperes i fire hovedkategorier:

—

betalinger i relation til støtteansøgninger, hvor antallet af støtteberettigede hektar eller dyr var angivet for højt

| — | betalinger til ikke-støtteberettigede modtagere eller ikke-støtteberettigede aktiviteter/udgifter |
| --- | --- |

—

betalinger til ikke-støtteberettigede modtagere eller ikke-støtteberettigede aktiviteter/udgifter

| — | betalinger, hvor krydsoverensstemmelseskravene ikke var opfyldt (17) |
| --- | --- |

—

betalinger, hvor krydsoverensstemmelseskravene ikke var opfyldt (17)

| — | betalinger behæftet med administrative fejl |
| --- | --- |

—

betalinger behæftet med administrative fejl

3.8.

Figur 3.1
  giver en oversigt over den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper. For så vidt angår 33 kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelig mange oplysninger (for eksempel fra de endelige modtagere, fra deres revisorer eller fra de nationale myndigheders egen kontrol) til, at de kunne forhindre, opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne over for Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst vedrørende dette kapitel have været 1,1 procentpoint lavere. I 24 tilfælde konstaterede Retten endvidere, at den fejl, den havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,2 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst.

Kommissionen er sammen med medlemsstaterne ved at udvikle en række afhjælpende foranstaltninger, der tager sigte på at afbøde konstaterede mangler og således reducere fejlforekomsten fremover. I GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 anføres 11 markedsforanstaltninger i ni medlemsstater og 20 foranstaltninger vedrørende direkte betalinger i seks medlemsstater. Handlingsplanerne har indtil videre været meget effektive. Kommissionen sikrer ligeledes, at den finansielle risiko for EU's budget som følge af disse mangler altid dækkes gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner som led i den flerårige procedure for efterprøvende regnskabsafslutning.

Retten understreger, at medlemsstaterne kunne have opdaget og korrigeret eller begrænset et forholdsvis stort antal fejl. Det kan derfor konkluderes, at problemerne ikke skyldes selve systemet, men snarere mangler i anvendelsen i nogle medlemsstater.

Figur 3.1 —   Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.9. | I 69 transaktioner, som vedrørte 15 af de 17 besøgte medlemsstater, konstaterede Retten fejl i form af en for høj angivelse af antallet af støtteberettigede hektarer. Halvdelen af disse fejl udgør mindre end 2 % og har derfor kun en lille effekt på den anslåede fejlforekomst. De større fejl i denne kategori vedrørte betalinger for ikke-støtteberettigede arealer anmeldt som støtteberettigede permanente græsarealer (jf. tekstboks 3.1). |
| --- | --- |

3.9.

I 69 transaktioner, som vedrørte 15 af de 17 besøgte medlemsstater, konstaterede Retten fejl i form af en for høj angivelse af antallet af støtteberettigede hektarer. Halvdelen af disse fejl udgør mindre end 2 % og har derfor kun en lille effekt på den anslåede fejlforekomst. De større fejl i denne kategori vedrørte betalinger for ikke-støtteberettigede arealer anmeldt som støtteberettigede permanente græsarealer (jf. tekstboks 3.1).

| 3.9. | Kommissionen vil indlede en nærmere drøftelse med Retten om den mest hensigtsmæssige markopmålingsmetode, navnlig når det er nødvendigt at anvende både GPS-opmålinger og ortofotos ved fastlæggelsen af det støtteberettigede areal, selv om de to elementers målestoksforhold er forskellige, for at sikre, at EU-institutionerne udstikker konsekvente retningslinjer til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.9.

Tekstboks 3.1 —   Eksempler på betalinger, hvor antallet af støtteberettigede hektar er angivet for højt

I Grækenland blev der ydet SPS-støtte for en parcel, der var anmeldt som permanent græsareal (18), men som i virkeligheden var dækket med tætte buske og træer, hvilket burde have udelukket parcellen helt eller delvist fra EU-støtte. Denne fejl var opstået, fordi de græske myndigheder havde klassificeret arealerne som støtteberettigede permanente græsarealer i LPIS-databasen (19).

Også i Tyskland (Schleswig-Holstein), Irland, Frankrig, Polen og Rumænien konstaterede Retten tilfælde, hvor der blev ydet direkte EU-støtte for permanente græsarealer, der var angivet for højt (20).

Tekstboks 3.1 —
     
  Eksempel på betalinger, hvor antallet af støtteberettigede hektarer er angivet for højt

Kommissionens tjenestegrene er enige med Retten. Der blev konstateret lignende mangler under de revisioner, som blev udført af Kommissionens tjenestegrene. Der følges op på konstaterede svagheder i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning, der sikrer, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket gennem finansielle nettokorrektioner.

| 3.10. | Retten har også i tidligere årsberetninger (21) rapporteret tilfælde, hvor vurderingen af arealers støtteberettigelse i LPIS-databaserne ikke var korrekt, og den konstaterede også sådanne tilfælde under de revisioner vedrørende IFKS-systemerne, der blev gennemført i 2013 (jf. punkt 3.20). |
| --- | --- |

3.10.

Retten har også i tidligere årsberetninger (21) rapporteret tilfælde, hvor vurderingen af arealers støtteberettigelse i LPIS-databaserne ikke var korrekt, og den konstaterede også sådanne tilfælde under de revisioner vedrørende IFKS-systemerne, der blev gennemført i 2013 (jf. punkt 3.20).

| 3.10. | Der er blevet fulgt op på mangler påpeget i Rettens tidligere beretninger i forbindelse med flere efterprøvende regnskabsafslutninger. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Retten har identificeret tre tilfælde, hvor aktiviteten, støttemodtageren eller udgiften ikke var berettiget til EU-støtte, hvoraf to vedrører markedsforanstaltninger (jf. tekstboks 3.2). |
| --- | --- |

3.11.

Retten har identificeret tre tilfælde, hvor aktiviteten, støttemodtageren eller udgiften ikke var berettiget til EU-støtte, hvoraf to vedrører markedsforanstaltninger (jf. tekstboks 3.2).

Tekstboks 3.2 —   Eksempel på betalinger til ikke-støtteberettigede udgifter og modtagere

I Italien blev der ydet støtte til salgsfremstød for vin (22) i De Forenede Stater og Israel til en sammenslutning af fem operatører, hvoraf kun fire reelt var vinproducenter og dermed støtteberettigede. Hertil kommer, at der i det godkendte projekt var medtaget udgifter til dækning af omkostninger i forbindelse med tjenester ydet af et gennemførelsesorgan. Retten konstaterede, at der var ydet EU-støtte til dækning af disse udgifter, selv om sammenslutningen efterfølgende havde informeret de italienske myndigheder om, at der i modsætning til, hvad der fremgik af det godkendte projekt, ikke var indgået aftale med et gennemførelsesorgan.

Tekstboks 3.2 —
     
  Eksempel på betalinger til ikke-støtteberettigede aktiviteter og støttemodtagere

Kommissionen vil gerne understrege, at de bestemmelser, der ifølge Retten ikke er blevet overholdt af de italienske myndigheder, ikke er EU-krav, men italienske gennemførelsesbestemmelser.

| 3.12. | I forbindelse med alle de direkte støtteordninger under EGFL er modtagerne forpligtet til at opfylde krav om krydsoverensstemmelse. Disse krav omfatter lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR) vedrørende miljøbeskyttelse, folkesundhed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd og kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM). Hvis landbrugerne ikke overholder disse krav, nedsættes deres støtte. |
| --- | --- |

3.12.

I forbindelse med alle de direkte støtteordninger under EGFL er modtagerne forpligtet til at opfylde krav om krydsoverensstemmelse. Disse krav omfatter lovgivningsbestemte forvaltningskrav (SMR) vedrørende miljøbeskyttelse, folkesundhed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd og kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM). Hvis landbrugerne ikke overholder disse krav, nedsættes deres støtte.

| 3.13. | 164 af de anmeldelser, som Retten gennemgik, var omfattet af krydsoverensstemmelseskrav, og 44 af de berørte landbrugere overholdt ikke reglerne. Der er en relativ høj forekomst af manglende overholdelse (25 % af de pågældende anmeldelser, hvilket stort set svarer til det niveau, som medlemsstaterne har indberettet), og det indvirker med 0,5 procentpoint på den skønnede fejlforekomst. |
| --- | --- |

3.13.

164 af de anmeldelser, som Retten gennemgik, var omfattet af krydsoverensstemmelseskrav, og 44 af de berørte landbrugere overholdt ikke reglerne. Der er en relativ høj forekomst af manglende overholdelse (25 % af de pågældende anmeldelser, hvilket stort set svarer til det niveau, som medlemsstaterne har indberettet), og det indvirker med 0,5 procentpoint på den skønnede fejlforekomst.

| 3.13. | Overholdelse af krydsoverensstemmelseskravene udgør ikke et støtteberettigelseskriterium i henhold til den fælles landbrugspolitik, og derfor berører kontrollen af, at disse krav er opfyldt, ikke de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Krydsoverensstemmelse er en mekanisme, hvorved landbrugere pålægges sanktioner, hvis de ikke overholder en række regler, som normalt hidrører fra andre politikker end den fælles landbrugspolitik og finder anvendelse på EU-borgerne uafhængigt af den fælles landbrugspolitik. Kommissionen finder således, at der ikke bør tages hensyn til nedsættelser for manglende overholdelse af krydsoverensstemmelseskravene ved beregningen af fejlforekomsterne i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

3.13.

Fejlforekomsten i forbindelse med krydsoverensstemmelse på 0,5 % har en væsentlig indvirkning på den samlede fejlforekomst på 3,6 %.

Da krydsoverensstemmelsesnedsættelserne kun finder anvendelse på direkte betalinger og ikke på markedsforanstaltninger, er indvirkningen desuden endnu større på direkte betalinger.

Kommissionen mener ligeledes, at lovgiveren i den nye retlige ramme for den fælles landbrugspolitik har bekræftet hensigten helt fra begyndelsen (også i perioden 2007-2013) med al støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik ved at fastslå følgende: »Pålæggelse af administrative sanktioner berører ikke lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, som nedsættelsen eller udelukkelsen anvendes på« (artikel 97, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1306/2013).

| 3.14. | De hyppigst forekommende overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene, som Retten observerede, var manglende overholdelse af rapporteringsforpligtelserne i forhold til dyredatabaserne (jf. tekstboks 3.3). |
| --- | --- |

3.14.

De hyppigst forekommende overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene, som Retten observerede, var manglende overholdelse af rapporteringsforpligtelserne i forhold til dyredatabaserne (jf. tekstboks 3.3).

| 3.14. | Hvad angår de betydelige problemer vedrørende identifikation og registrering af husdyr er Kommissionen enig i Rettens bemærkninger og er særlig opmærksom på disse krav under sine kontroller af krydsoverensstemmelsen. |
| --- | --- |

3.14.

Tekstboks 3.3 —   Eksempel på en krydsoverensstemmelsesfejl

Ifølge EU's bestemmelser om krydsoverensstemmelse skal flytninger af dyr/dyrefødsler/dyredødsfald indberettes til den nationale dyredatabase inden for syv dage. I Det Forenede Kongerige (Skotland) havde en landbruger ikke overholdt fristen for indberetning i forbindelse med 53 ud af 104 sådanne begivenheder.

Retten konstaterede andre tilfælde af manglende overholdelse af rapporteringsforpligtelserne i forhold til dyredatabaserne i Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland (Bayern og Schleswig-Holstein), Irland, Grækenland, Frankrig, Italien, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet.

Tekstboks 3.3 —
     
  Eksempel på en krydsoverensstemmelsesfejl

Under sin revision i 2014 i Skotland konstaterede Kommissionen svagheder i kontrollen af overholdelsen af indberetningsfristerne. Der vil blive fulgt op herpå som led i den efterprøvende regnskabsafslutning.

Kommissionen har gennemført kontroller af krydsoverensstemmelsen i alle de medlemsstater, som er blevet revideret af Retten, og har observeret svagheder i mange af medlemsstaterne i kontrollen af overholdelsen og sanktioneringen af manglende overholdelse af indberetningsforpligtelserne og generelt i identifikationen og registreringen af dyr. Kommissionen har altid fulgt op på konstateret systematisk manglende overholdelse i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

| 3.15. | Retten konstaterede også en række administrative fejl i de nationale myndigheders behandling af ansøgninger. Den hyppigst forekommende fejl i denne kategori vedrører overskridelse af loftet for enkeltbetalingsrettigheder i Frankrig. Alle de 26 transaktioner vedrørende enkeltbetalingsordningen, som Retten reviderede i denne medlemsstat, var behæftet med denne fejl. (jf. tekstboks 3.5). |
| --- | --- |

3.15.

Retten konstaterede også en række administrative fejl i de nationale myndigheders behandling af ansøgninger. Den hyppigst forekommende fejl i denne kategori vedrører overskridelse af loftet for enkeltbetalingsrettigheder i Frankrig. Alle de 26 transaktioner vedrørende enkeltbetalingsordningen, som Retten reviderede i denne medlemsstat, var behæftet med denne fejl. (jf. tekstboks 3.5).

| 3.15. | Kommissionen er på baggrund af sine egne revisioner klar over situationen og følger op på manglerne i forbindelse med regnskabsafslutningen for de pågældende regnskabsår. Se de yderligere bemærkninger i tekstboks 3.5. |
| --- | --- |

3.15.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 3.16. | Resultaterne (23) af Rettens systemundersøgelse (24) er sammenfattet i
  bilag 3.2
  . |
| --- | --- |

3.16.

Resultaterne (23) af Rettens systemundersøgelse (24) er sammenfattet i
  bilag 3.2
  .

| 3.16. | Under ordningen med delt forvaltning skal mangler først og fremmest afsløres ved hjælp af betalingsorganernes interne kontrolsystemer. Hvis forvaltnings- og kontrolprocedurerne ikke er effektive, skal dette således først og fremmest afsløres ved hjælp af betalingsorganets overvågningssystem og interne revisioner. Når betalingsorganer bliver opmærksom på mangler, træffer de generelt foranstaltninger for at afbøde disse mangler. Formålet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at sikre, at der kan anvendes finansielle nettokorrektioner over for medlemsstaterne for at dække finansielle risici som følge af svage kontrolforanstaltninger eller manglende overholdelse af centrale kontrolforanstaltninger. |
| --- | --- |

3.16.

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

| 3.17. | IFKS er det vigtigste af de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal sikre de direkte støttebetalingers formelle rigtighed. Det dækker mere end 90 % af EGFL-udgifterne. Systemet består af databaser over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et markidentifikationssystem (LPIS), databaser over dyr og en database over rettigheder i de medlemsstater, der anvender enkeltbetalingsordningen (SPS). Betalingsorganerne gennemfører administrative krydskontroller mellem disse databaser for at sikre, at betalingerne afholdes med det korrekte beløb og udbetales til den rigtige støtteberettigede modtager for støtteberettigede arealer eller dyr. Der afholdes kun betalinger i forbindelse medanmeldelser, der vurderes at være støtteberettigede, når alle de nødvendige administrative og stedlige kontroller er gennemført (administrativ kontrol af 100 % af anmeldelserne og stedlig kontrol af 5 % (25)). |
| --- | --- |

3.17.

IFKS er det vigtigste af de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal sikre de direkte støttebetalingers formelle rigtighed. Det dækker mere end 90 % af EGFL-udgifterne. Systemet består af databaser over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger, et markidentifikationssystem (LPIS), databaser over dyr og en database over rettigheder i de medlemsstater, der anvender enkeltbetalingsordningen (SPS). Betalingsorganerne gennemfører administrative krydskontroller mellem disse databaser for at sikre, at betalingerne afholdes med det korrekte beløb og udbetales til den rigtige støtteberettigede modtager for støtteberettigede arealer eller dyr. Der afholdes kun betalinger i forbindelse medanmeldelser, der vurderes at være støtteberettigede, når alle de nødvendige administrative og stedlige kontroller er gennemført (administrativ kontrol af 100 % af anmeldelserne og stedlig kontrol af 5 % (25)).

| 3.17. | Selv om Kommissionens tjenestegrene anerkender, at der uundgåeligt altid vil være visse svagheder og mangler, er det imidlertid opfattelsen, at IFKS generelt fortsat er et solidt system til forvaltning af udgifterne under den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Retten undersøgte følgende centrale elementer af IFKS:






  a) | de administrative kontrolprocedurer og databasernes kvalitet |
| --- | --- | --- |

3.18.

Retten undersøgte følgende centrale elementer af IFKS:

a)

de administrative kontrolprocedurer og databasernes kvalitet

| b) | kontrolsystemerne baseret på stedlig kontrol |
| --- | --- |

b)

kontrolsystemerne baseret på stedlig kontrol

| c) | procedurerne for inddrivelse af uretmæssige betalinger. |
| --- | --- |

c)

procedurerne for inddrivelse af uretmæssige betalinger.

Administrative kontrolprocedurer og databasernes kvalitet

| 3.19. | Ifølge betalingsorganernes administrative kontrolprocedurer skal der, når det er muligt og relevant, foretages krydskontrol mellem alle IFKS-databaser (26). Retten undersøgte, om oplysningerne i databaserne var fuldstændige og pålidelige, om der blev udført krydskontrol, hver gang det var relevant, og om der blev truffet korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.19.

Ifølge betalingsorganernes administrative kontrolprocedurer skal der, når det er muligt og relevant, foretages krydskontrol mellem alle IFKS-databaser (26). Retten undersøgte, om oplysningerne i databaserne var fuldstændige og pålidelige, om der blev udført krydskontrol, hver gang det var relevant, og om der blev truffet korrigerende foranstaltninger.

| 3.20. | LPIS er en database, hvor alle landbrugsarealer i en medlemsstat opdelt i referenceparceller og de støtteberettigede arealer i hver enkelt referenceparcel er registreret. LPIS er baseret på et geografisk informationssystem (GIS), der viser de digitaliserede og georefererede markgrænser, som bygger på ortobilleder (27). Retten konstaterede tilfælde, hvor arealernes støtteberettigelse ikke var korrekt registreret i LPIS-databaserne (jf. tekstboks 3.4) |
| --- | --- |

3.20.

LPIS er en database, hvor alle landbrugsarealer i en medlemsstat opdelt i referenceparceller og de støtteberettigede arealer i hver enkelt referenceparcel er registreret. LPIS er baseret på et geografisk informationssystem (GIS), der viser de digitaliserede og georefererede markgrænser, som bygger på ortobilleder (27). Retten konstaterede tilfælde, hvor arealernes støtteberettigelse ikke var korrekt registreret i LPIS-databaserne (jf. tekstboks 3.4)

Tekstboks 3.4 —   Eksempler på unøjagtigheder i LPIS-databaserne

I Irland gennemgik Retten ortobillederne af de parceller, som var anmeldt af seks tilfældigt udvalgte modtagere, og for fire af disse modtagernes vedkommende konstaterede den, at ikke-støtteberettigede elementer (buske, bygninger, tilkørselsveje mv.), som var klart synlige på ortobillederne, ikke var blevet udelukket fra det støtteberettigede areal, der var registreret i LPIS.

I Frankrig ydes der EU-støtte til græsningsarealer og hedeområder (»landes et parcours«). Selv om disse arealer er dækket af en blanding af støtteberettiget urteagtig vegetation og ikke-støtteberettigede buske mv., registreres de i det franske LPIS som fuldt ud støtteberettigede.

Tekstboks 3.4 —
     
  Eksempler på unøjagtigheder i LPIS-databaserne

Kommissionens revisionsarbejde har allerede afsløret svagheder i både Irland og Frankrig. Der pågår således en efterprøvende regnskabsafslutning for begge medlemsstater. Risikoen for fonden er og vil altid blive dækket gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner som led i den flerårige procedure for efterprøvende regnskabsafslutning.

| 3.21. | Retten konstaterede alvorlige mangler i den administrative kontrol af arealstøtteordninger i to betalingsorganer (jf. tekstboks 3.5). |
| --- | --- |

3.21.

Retten konstaterede alvorlige mangler i den administrative kontrol af arealstøtteordninger i to betalingsorganer (jf. tekstboks 3.5).

| 3.21. | Se bemærkningerne til tekstboks 3.5. |
| --- | --- |

3.21.

Tekstboks 3.5 —   Eksempler på svagheder i de administrative kontrolprocedurer

I 2010 overskred værdien af de tildelte betalingsrettigheder i Frankrig det nationale loft, der er fastsat i EU-lovgivningen, med 4,61 % (28). Men i stedet for at nedsætte værdien af alle betalingsrettigheder med 4,61 % nedsatte de franske myndigheder samtlige SPS-betalinger i budgetårene 2011-2013 med henholdsvis 3,92 %, 3,4 % og 3,31 % med det resultat, at disse betalinger var for høje (29).

I Italien var der i mere end 10  000 tilfælde ydet støtte for arealer, som først var blevet anmeldt efter udløbet af den frist, der er fastsat i EU-lovgivningen, hvilket udelukker sådanne arealer fra EU-støtte (30).

Tekstboks 3.5 —
     
  Eksempler på svagheder i de administrative kontrolprocedurer

Kommissionen er på baggrund af sit eget revisionsarbejde klar over situationen og følger op på manglerne i forbindelse med regnskabsafslutningen for de pågældende regnskabsår. Risikoen for fonden vil blive vurderet og dækket gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner.

Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

| 3.22. | Retten genudførte 82 opmålinger, som de fire reviderede betalingsorganer havde foretaget på stedet. I 21 tilfælde (31) afveg Rettens opmålinger fra betalingsorganernes, men i 12 af disse tilfælde var de konstaterede arealdifferencer på under 0,1 ha. Retten konkluderer derfor, at resultaterne af dens genudførelse generelt var tilfredsstillende. |
| --- | --- |

3.22.

Retten genudførte 82 opmålinger, som de fire reviderede betalingsorganer havde foretaget på stedet. I 21 tilfælde (31) afveg Rettens opmålinger fra betalingsorganernes, men i 12 af disse tilfælde var de konstaterede arealdifferencer på under 0,1 ha. Retten konkluderer derfor, at resultaterne af dens genudførelse generelt var tilfredsstillende.

Procedurer, som skal sikre, at uretmæssigt udbetalte beløb inddrives

| 3.23. | Ifølge EU-lovgivningen (32) skal medlemsstaterne geninddrive beløb, der er udbetalt med urette på grund af uregelmæssigheder eller forsømmelser og iværksætte proceduren inden for et år efter, at de er blevet bekendt med tabet. Hvis de uberettigede betalinger ikke er inddrevet inden for en frist på fire år (eller på otte år, hvis inddrivelsen er genstand for søgsmål ved de nationale domstole), deles tabet ligeligt mellem medlemsstaten og EU (33). |
| --- | --- |

3.23.

Ifølge EU-lovgivningen (32) skal medlemsstaterne geninddrive beløb, der er udbetalt med urette på grund af uregelmæssigheder eller forsømmelser og iværksætte proceduren inden for et år efter, at de er blevet bekendt med tabet. Hvis de uberettigede betalinger ikke er inddrevet inden for en frist på fire år (eller på otte år, hvis inddrivelsen er genstand for søgsmål ved de nationale domstole), deles tabet ligeligt mellem medlemsstaten og EU (33).

| 3.23. | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de nationale myndigheder har udvist forsømmelighed, henvises ligeledes til Domstolens relevante retspraksis. For at overholde deres forpligtelse til hurtigt at afhjælpe uregelmæssigheder og til at udvise omhu skal medlemsstaterne:






  — | iværksætte inddrivelsesproceduren inden for en frist på fire år efter datoen for den første konstatering af en uregelmæssighed |
| --- | --- | --- |

3.23.

—

iværksætte inddrivelsesproceduren inden for en frist på fire år efter datoen for den første konstatering af en uregelmæssighed

| — | iværksætte inddrivelsesproceduren inden for en frist på et år efter den første administrative eller retslige konstatering |
| --- | --- |

—

iværksætte inddrivelsesproceduren inden for en frist på et år efter den første administrative eller retslige konstatering

| — | følge op på den nationale inddrivelsesprocedure inden for en frist på et år efter den sidste begivenhed eller handling, der er relevant for den pågældende inddrivelsesprocedure |
| --- | --- |

—

følge op på den nationale inddrivelsesprocedure inden for en frist på et år efter den sidste begivenhed eller handling, der er relevant for den pågældende inddrivelsesprocedure

| — | overholde ækvivalens- og effektivitetsprincippet for at beskytte EU's finansielle interesser. |
| --- | --- |

—

overholde ækvivalens- og effektivitetsprincippet for at beskytte EU's finansielle interesser.

| 3.24. | I Irland observerede Retten, at udestående fordringer vedrørende ansøgningsåret 2008 eller tidligere år var blevet meddelt debitorerne med stor forsinkelse, og at der ikke var gennemført inddrivelses- eller fuldbyrdelsesprocedurer i flere år. Indtil udgangen af 2012 blev i alt 2,3 millioner euro af de 6,7 millioner euro i udestående fordringer vedrørende disse ansøgningsår afholdt af EU under 50/50-reglen, mens andre 0,7 millioner euro blev afskrevet og båret fuldt af EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.24.

I Irland observerede Retten, at udestående fordringer vedrørende ansøgningsåret 2008 eller tidligere år var blevet meddelt debitorerne med stor forsinkelse, og at der ikke var gennemført inddrivelses- eller fuldbyrdelsesprocedurer i flere år. Indtil udgangen af 2012 blev i alt 2,3 millioner euro af de 6,7 millioner euro i udestående fordringer vedrørende disse ansøgningsår afholdt af EU under 50/50-reglen, mens andre 0,7 millioner euro blev afskrevet og båret fuldt af EU-budgettet.

| 3.24. | Kommissionen er på baggrund af sit eget revisionsarbejde og efter gennemgang af godkendelsesorganets sidste rapport opmærksom på en række af de mangler i Irland, der er påpeget af Retten, og der pågår en efterprøvende regnskabsafslutning, hvor de nødvendige korrigerende foranstaltninger vurderes. Når denne procedure er afsluttet, vil den identificerede samlede risiko for fonden blive dækket gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner beregnet på grundlag af oplysningerne fra godkendelsesorganet. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Når midler går tabt som følge af administrative fejl, finder 50/50-reglen ikke anvendelse, og medlemsstaten skal tilbagebetale hele beløbet til EU-budgettet. De italienske myndigheder registrerede ikke på pålidelig vis, om de udestående fordringer skyldtes uregelmæssigheder eller administrative fejl. De beløb for administrative fejl, der blev indberettet til Kommissionen, var således upålidelige, hvilket potentielt vil kunne føre til, at der afholdes uretmæssige udgifter over EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.25.

Når midler går tabt som følge af administrative fejl, finder 50/50-reglen ikke anvendelse, og medlemsstaten skal tilbagebetale hele beløbet til EU-budgettet. De italienske myndigheder registrerede ikke på pålidelig vis, om de udestående fordringer skyldtes uregelmæssigheder eller administrative fejl. De beløb for administrative fejl, der blev indberettet til Kommissionen, var således upålidelige, hvilket potentielt vil kunne føre til, at der afholdes uretmæssige udgifter over EU-budgettet.

| 3.25. | Kommissionen er på baggrund af sit eget revisionsarbejde opmærksom på en række mangler i Italiens håndtering af udestående fordringer, og der følges op herpå i forbindelse med en række efterprøvende regnskabsafslutninger. Kommissionen foretog desuden et kontrolbesøg i Italien i juni 2014 for yderligere at klarlægge uregelmæssighederne. Enhver risiko for fonden vil blive dækket gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner. |
| --- | --- |

3.25.

Samlet vurdering af IFKS

| 3.26. | Samlet set spiller IFKS en central rolle med hensyn til at forhindre og reducere fejlene i landbrugernes anmeldelser. Vedvarende svagheder med hensyn til at få udelukket ikke-støtteberettigede arealer fra LPIS og i den administrative behandling af anmeldelser bidrager imidlertid væsentligt til de fejl, der stadig er i betalingerne til landbrugerne. |
| --- | --- |

3.26.

Samlet set spiller IFKS en central rolle med hensyn til at forhindre og reducere fejlene i landbrugernes anmeldelser. Vedvarende svagheder med hensyn til at få udelukket ikke-støtteberettigede arealer fra LPIS og i den administrative behandling af anmeldelser bidrager imidlertid væsentligt til de fejl, der stadig er i betalingerne til landbrugerne.

| 3.26. | Formålet med IFKS er at forhindre registreringen af uberettigede betalingsanmodninger. Hvis den administrative krydskontrol af alle anmodninger gennemføres korrekt, er det muligt at opdage de fleste fejl i anmodninger, der registreres i systemet. Kommissionens tjenestegrene har stor fokus på, at oplysningerne i databaserne er korrekte, da det er af afgørende betydning for en korrekt forvaltning og kontrol. Medlemsstaterne anmodes om at afhjælpe konstaterede mangler. Risikoen for fonden dækkes desuden i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

3.26.

Selv om Kommissionens tjenestegrene anerkender, at der uundgåeligt altid vil være visse svagheder og mangler, er det opfattelsen, at IFKS generelt fortsat er et solidt system til forvaltning af udgifterne under den fælles landbrugspolitik, hvis det gennemføres korrekt.

| 3.27. | Fejl med hensyn til unøjagtige data om støtteberettigede arealer registreret i LPIS skyldes ofte enten en mangelfuld fortolkning af ortobillederne, eller at medlemsstaten har anvendt ukorrekte støtteberettigelseskriterier (jf. punkt 3.9 og 3.10 og tekstboks 3.4). |
| --- | --- |

3.27.

Fejl med hensyn til unøjagtige data om støtteberettigede arealer registreret i LPIS skyldes ofte enten en mangelfuld fortolkning af ortobillederne, eller at medlemsstaten har anvendt ukorrekte støtteberettigelseskriterier (jf. punkt 3.9 og 3.10 og tekstboks 3.4).

| 3.27. | Se svar på punkt 3.26. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Fejl med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger skyldes en forkert implementering af EU-lovgivningen, eller at medlemsstaterne ikke har afhjulpet fejl, som de er blevet gjort opmærksom på (jf. tekstboks 3.5 og fodnote 29). |
| --- | --- |

3.28.

Fejl med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger skyldes en forkert implementering af EU-lovgivningen, eller at medlemsstaterne ikke har afhjulpet fejl, som de er blevet gjort opmærksom på (jf. tekstboks 3.5 og fodnote 29).

| 3.28. | Se svar på punkt 3.26. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Trods de svagheder i LPIS og i den administrative kontrol, som blev konstateret under revisionen, vurderer Retten på grundlag af revisionsresultaterne, at IFKS i væsentlig grad bidrager til at reducere fejlforekomsterne i de udgifter, som systemet dækker. Dette afspejles også i den lave fejlforekomst i de udgifter, der forvaltes under IFKS, sammenlignet med den høje fejlforekomst, der blev konstateret i markedsforanstaltningerne, og som fremgår af Kommissionens årlige aktivitetsrapport for 2013 (jf. punkt 3.40 og 3.41). |
| --- | --- |

3.29.

Trods de svagheder i LPIS og i den administrative kontrol, som blev konstateret under revisionen, vurderer Retten på grundlag af revisionsresultaterne, at IFKS i væsentlig grad bidrager til at reducere fejlforekomsterne i de udgifter, som systemet dækker. Dette afspejles også i den lave fejlforekomst i de udgifter, der forvaltes under IFKS, sammenlignet med den høje fejlforekomst, der blev konstateret i markedsforanstaltningerne, og som fremgår af Kommissionens årlige aktivitetsrapport for 2013 (jf. punkt 3.40 og 3.41).

| 3.29. | Kommissionen er enig med Retten i, at IFKS bidrager positivt til fejlforekomsten. IFKS forebygger, opdater og korrigerer fejl. Kommissionen bemærker imidlertid, at det ikke er muligt at udvide IFKS til at omfatte de forskellige markedsforanstaltninger på grund af deres forskelligartede og målrettede karakter. |
| --- | --- |

3.29.

Vurdering af proceduren for styrkelse af sikkerheden

| 3.30. | I 2010 indførte Kommissionen på frivilligt grundlag »proceduren for styrkelse af sikkerheden«. Ifølge denne procedure, som er baseret på Kommissionens retningslinjer, afgiver et uafhængigt revisionsorgan, som er udpeget af medlemsstaten, en udtalelse ikke alene om, hvorvidt det interne kontrolsystem fungerer korrekt, men også — på basis af en detaljeret gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner — om, hvorvidt de udgifter, som EU er blevet anmodet om at godtgøre, er lovlige og formelt rigtige. Stikprøven skal udtages tilfældigt fra de ansøgninger, som betalingsorganet har kontrolleret på stedet. |
| --- | --- |

3.30.

I 2010 indførte Kommissionen på frivilligt grundlag »proceduren for styrkelse af sikkerheden«. Ifølge denne procedure, som er baseret på Kommissionens retningslinjer, afgiver et uafhængigt revisionsorgan, som er udpeget af medlemsstaten, en udtalelse ikke alene om, hvorvidt det interne kontrolsystem fungerer korrekt, men også — på basis af en detaljeret gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner — om, hvorvidt de udgifter, som EU er blevet anmodet om at godtgøre, er lovlige og formelt rigtige. Stikprøven skal udtages tilfældigt fra de ansøgninger, som betalingsorganet har kontrolleret på stedet.

| 3.31. | Når medlemsstaten i overensstemmelse med den metode, som Kommissionen har fastlagt, kan attestere, at fejlprocenten i den tilfældige stikprøve, der er kontrolleret på stedet, ikke overstiger 2 % for mindst to på hinanden følgende år, kan den pågældende medlemsstat beslutte at erstatte den fysiske kontrol på stedet med kontrol baseret på ortobilleder (34). |
| --- | --- |

3.31.

Når medlemsstaten i overensstemmelse med den metode, som Kommissionen har fastlagt, kan attestere, at fejlprocenten i den tilfældige stikprøve, der er kontrolleret på stedet, ikke overstiger 2 % for mindst to på hinanden følgende år, kan den pågældende medlemsstat beslutte at erstatte den fysiske kontrol på stedet med kontrol baseret på ortobilleder (34).

| 3.31. | Hvis Kommissionen konstaterer, at de retlige betingelser ikke overholdes, betragtes dette som en mangel i kontrolsystemet, og enhver risiko for EU's budget vil blive dækket gennem anvendelse af en finansiel nettokorrektion. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | I 2012 gennemførte Italien med tilbagevirkende kraft proceduren for styrkelse af sikkerheden for ansøgningsårene 2010, 2011 og 2012 og konkluderede, at restfejlforekomsten for de pågældende år var under 2 %. Som følge heraf besluttede Italien at reducere sin kontrol på stedet til 1 % fra og med ansøgningsåret 2012. |
| --- | --- |

3.32.

I 2012 gennemførte Italien med tilbagevirkende kraft proceduren for styrkelse af sikkerheden for ansøgningsårene 2010, 2011 og 2012 og konkluderede, at restfejlforekomsten for de pågældende år var under 2 %. Som følge heraf besluttede Italien at reducere sin kontrol på stedet til 1 % fra og med ansøgningsåret 2012.

| 3.33. | Retten gennemgik det italienske revisionsorgans arbejde for ansøgningsåret 2011 og konstaterede, at stikprøven, som ikke var blevet udtaget i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer, ikke var repræsentativ. Desuden havde revisionsorganet ikke gennemgået den administrative behandling af anmeldelserne, hvilket er i strid med den procedure, der er fastsat i EU-retningslinjerne. |
| --- | --- |

3.33.

Retten gennemgik det italienske revisionsorgans arbejde for ansøgningsåret 2011 og konstaterede, at stikprøven, som ikke var blevet udtaget i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer, ikke var repræsentativ. Desuden havde revisionsorganet ikke gennemgået den administrative behandling af anmeldelserne, hvilket er i strid med den procedure, der er fastsat i EU-retningslinjerne.

| 3.34. | Retten gennemgik 60 transaktioner, som var udvalgt tilfældigt blandt de 133 transaktioner, som det italienske revisionsorgan havde kontrolleret for ansøgningsåret 2011, og konstaterede, at ni var behæftet med administrative fejl, som ikke var blevet opdaget. I seks af de syv tilfælde, der var udvalgt på grundlag af en risikoanalyse, foretog Retten opmålinger på stedet og konstaterede, at det støtteberettigede areal, som revisionsorganet havde fastslået, ikke var korrekt. |
| --- | --- |

3.34.

Retten gennemgik 60 transaktioner, som var udvalgt tilfældigt blandt de 133 transaktioner, som det italienske revisionsorgan havde kontrolleret for ansøgningsåret 2011, og konstaterede, at ni var behæftet med administrative fejl, som ikke var blevet opdaget. I seks af de syv tilfælde, der var udvalgt på grundlag af en risikoanalyse, foretog Retten opmålinger på stedet og konstaterede, at det støtteberettigede areal, som revisionsorganet havde fastslået, ikke var korrekt.

| 3.35. | I betragtning af de fejl, der blev konstateret i de 60 gennemgåede transaktioner, vurderer Retten, at den revision, som det italienske revisionsorgan havde gennemført, ikke var tilstrækkelig til at retfærdiggøre de italienske myndigheders efterfølgende reduktion af kontrollen på stedet. |
| --- | --- |

3.35.

I betragtning af de fejl, der blev konstateret i de 60 gennemgåede transaktioner, vurderer Retten, at den revision, som det italienske revisionsorgan havde gennemført, ikke var tilstrækkelig til at retfærdiggøre de italienske myndigheders efterfølgende reduktion af kontrollen på stedet.

| 3.35. | Der vil blive fulgt op på de italienske myndigheders begrænsning af kontrollen på stedet i forbindelse med de efterprøvende regnskabsafslutninger, og risikoen for fonden vil blive dækket gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner. |
| --- | --- |

3.35.

Kontrolsystemet vedrørende EU-støtten til producentsammenslutninger

| 3.36. | I de medlemsstater, som tiltrådte Unionen i 2004 eller senere (35), kan der ydes EU-støtte til producentsammenslutninger til investeringer, der skal gennemføres, for at disse efterfølgende kan anerkendes som producentorganisationer (36). Anerkendelsen skal opnås inden for en periode på højst fem år. Der kan oprettes en producentsammenslutning på initiativ af landbrugere, som dyrker et eller flere produkter i frugt- og grøntsagssektoren. EU medfinansierer 50 % af de støtteberettigede omkostninger til sådanne investeringer. |
| --- | --- |

3.36.

I de medlemsstater, som tiltrådte Unionen i 2004 eller senere (35), kan der ydes EU-støtte til producentsammenslutninger til investeringer, der skal gennemføres, for at disse efterfølgende kan anerkendes som producentorganisationer (36). Anerkendelsen skal opnås inden for en periode på højst fem år. Der kan oprettes en producentsammenslutning på initiativ af landbrugere, som dyrker et eller flere produkter i frugt- og grøntsagssektoren. EU medfinansierer 50 % af de støtteberettigede omkostninger til sådanne investeringer.

| 3.37. | Retten undersøgte kontrolsystemet for EU-støtten til producentsammenslutninger i Polen (37). Ifølge de polske regler kan en producentsammenslutning kun anerkendes, hvis den består af mindst fem medlemmer og på betingelse af, at ingen af medlemmerne har mere end 20 % af stemmerettighederne i sammenslutningen. For at blive anerkendt som en producentsammenslutning skal ansøgerne forelægge en anerkendelsesplan (38). Derudover er det fastsat i EU-lovgivningen (39), at en producentorganisations hovedaktivitet er at koncentrere udbud og afsætning af medlemmernes produkter, og at manglende overholdelse af dette krav vil føre til tilbagekaldelse af anerkendelse. |
| --- | --- |

3.37.

Retten undersøgte kontrolsystemet for EU-støtten til producentsammenslutninger i Polen (37). Ifølge de polske regler kan en producentsammenslutning kun anerkendes, hvis den består af mindst fem medlemmer og på betingelse af, at ingen af medlemmerne har mere end 20 % af stemmerettighederne i sammenslutningen. For at blive anerkendt som en producentsammenslutning skal ansøgerne forelægge en anerkendelsesplan (38). Derudover er det fastsat i EU-lovgivningen (39), at en producentorganisations hovedaktivitet er at koncentrere udbud og afsætning af medlemmernes produkter, og at manglende overholdelse af dette krav vil føre til tilbagekaldelse af anerkendelse.

| 3.38. | Rettens revision afslørede væsentlige mangler i de kontrolprocedurer, der anvendes i forbindelse med anerkendelse af producentsammenslutninger. I 9 ud af de 40 sager, som Retten gennemgik, opfyldte sammenslutningerne ikke støtteberettigelseskriterierne. I nogle tilfælde blev kravene med hensyn til minimumsantallet af medlemmer eller det maksimale antal stemmerettigheder opfyldt ved at opdele bedrifterne umiddelbart inden forelæggelsen af anerkendelsesplanen eller ved at oprette separate juridiske enheder, der var ejet af medlemmer af sammenslutningen. I tre tilfælde blev producentsammenslutningens produktion ikke afsat på markedet af producentsammenslutningen selv, men af en eller to af dens medlemmer eller af virksomheder, som var ejet af disse medlemmer. Kommissionens egne revisioner har allerede konkluderet, at der er væsentlige strukturelle svagheder i procedurerne for godkendelse af anerkendelsesplaner for producentsammenslutninger i Polen. Den har derfor i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 fremsat et forbehold, fordi den mener, at 25 % af de samlede udgifter under foranstaltningen er risikofyldte. |
| --- | --- |

3.38.

Rettens revision afslørede væsentlige mangler i de kontrolprocedurer, der anvendes i forbindelse med anerkendelse af producentsammenslutninger. I 9 ud af de 40 sager, som Retten gennemgik, opfyldte sammenslutningerne ikke støtteberettigelseskriterierne. I nogle tilfælde blev kravene med hensyn til minimumsantallet af medlemmer eller det maksimale antal stemmerettigheder opfyldt ved at opdele bedrifterne umiddelbart inden forelæggelsen af anerkendelsesplanen eller ved at oprette separate juridiske enheder, der var ejet af medlemmer af sammenslutningen. I tre tilfælde blev producentsammenslutningens produktion ikke afsat på markedet af producentsammenslutningen selv, men af en eller to af dens medlemmer eller af virksomheder, som var ejet af disse medlemmer. Kommissionens egne revisioner har allerede konkluderet, at der er væsentlige strukturelle svagheder i procedurerne for godkendelse af anerkendelsesplaner for producentsammenslutninger i Polen. Den har derfor i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 fremsat et forbehold, fordi den mener, at 25 % af de samlede udgifter under foranstaltningen er risikofyldte.

| 3.38. | Formålet med producentsammenslutninger er at blive anerkendt som producentsammenslutninger inden for fem år. Kommissionen bekræfter, at den ligeledes har konstateret mangler i forbindelse med sine revisioner af producentsammenslutninger. Der blev indledt en efterprøvende regnskabsafslutning den 14. februar 2014. På grundlag af relevante resultater blev der indført et forbehold i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 og stillet krav om afhjælpende foranstaltninger vedrørende kontrol inden godkendelse af (ændringer til) anerkendelsesplaner og før udbetaling af støtte og om iværksættelse af den nødvendige inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb fra støttemodtagere. De polske myndigheder er ligeledes blevet anmodet om at iværksætte en handlingsplan med en samlet oversigt over alle anerkendelsesplaner. Kommissionen vil nøje overvåge gennemførelsen af handlingsplanen. Hvis handlingsplanen ikke gennemføres, vil EU-betalingerne blive suspenderet/nedsat. Kommissionen ønsker imidlertid at understrege, at EU-reglerne ikke er til hinder for anerkendelse af en producentsammenslutning, blot fordi kravene med hensyn til minimumsantallet af medlemmer eller det maksimale antal stemmerettigheder først blev opfyldt umiddelbart inden dannelsen af sammenslutningen. På samme måde er lovbestemmelserne for producentsammenslutninger heller ikke til hinder for outsourcing af salget til et ledende medlem eller medlemmets overtagelse af salget i overgangsperioden. |
| --- | --- |

3.38.

Kommissionens skøn vedrørende restfejlforekomsten

| 3.39. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 vurderer GD AGRI restfejlforekomsten, dvs. i hvilket omfang transaktionerne stadig er fejlbehæftede efter overvågning og kontrol. Restfejlforekomsten for direkte støtte og markedsforanstaltninger beregnes i første omgang separat. |
| --- | --- |

3.39.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 vurderer GD AGRI restfejlforekomsten, dvs. i hvilket omfang transaktionerne stadig er fejlbehæftede efter overvågning og kontrol. Restfejlforekomsten for direkte støtte og markedsforanstaltninger beregnes i første omgang separat.

| 3.39. | I 2012 justerede GD AGRI sin metode til beregning af en mere omfattende restfejlforekomst ved at tage højde for alle tilgængelige oplysninger (sine egne, Rettens og godkendelsesorganernes revisionsberetninger). Dette skøn blev foretaget under hensyntagen til afkoblet direkte støtte i den årlige aktivitetsrapport for 2012, og metoden blev udvidet som anbefalet af Retten (i Rettens årsberetning for 2012) efter en yderligere finjustering i den årlige aktivitetsrapport for 2013 til at omfatte alle udgifter under den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

3.39.

Metoden til beregning af restfejlforekomsten vil blive videreudviklet næste år (i den årlige aktivitetsrapport for 2014) i retning af en flerårig kumulativ tilgang, der afspejler indvirkningen af de efterfølgende finansielle nettokorrektioner pålagt af Kommissionen (og medlemsstaternes egne inddrivelser fra støttemodtagere) på restrisikoen for EU's budget.

| 3.40. | For så vidt angår direkte støtte er udgangspunktet for fastlæggelsen af restfejlforekomsten de fejlprocenter, som medlemsstaterne har indberettet i deres kontrolstatistikker. Men eftersom disse statistikker ikke dækker alle restfejlforekomstens komponenter og ikke altid er pålidelige, gennemførte GD AGRI en individuel vurdering af hvert enkelt betalingsorgan baseret på alle tilgængelige oplysninger — herunder Rettens revisionsresultater. Afhængigt af omfanget af de svagheder, der blev konstateret, har GD AGRI opjusteret de fejlprocenter, som 42 af de 66 betalingsorganer, der forvalter direkte støtte, havde indberettet, med op til 5 procentpoint. Restfejlforekomsten vedrørende direkte støtte anslås til 2,33 % af samtlige udgifter (40). |
| --- | --- |

3.40.

For så vidt angår direkte støtte er udgangspunktet for fastlæggelsen af restfejlforekomsten de fejlprocenter, som medlemsstaterne har indberettet i deres kontrolstatistikker. Men eftersom disse statistikker ikke dækker alle restfejlforekomstens komponenter og ikke altid er pålidelige, gennemførte GD AGRI en individuel vurdering af hvert enkelt betalingsorgan baseret på alle tilgængelige oplysninger — herunder Rettens revisionsresultater. Afhængigt af omfanget af de svagheder, der blev konstateret, har GD AGRI opjusteret de fejlprocenter, som 42 af de 66 betalingsorganer, der forvalter direkte støtte, havde indberettet, med op til 5 procentpoint. Restfejlforekomsten vedrørende direkte støtte anslås til 2,33 % af samtlige udgifter (40).

| 3.41. | For så vidt angår markedsforanstaltninger fastlægges der ikke en restfejlforekomst for hvert enkelt betalingsorgan, men for foranstaltningerne som en helhed baseret på alle tilgængelige revisionsoplysninger. Den anslås til 7,44 % af samtlige udgifter. |
| --- | --- |

3.41.

For så vidt angår markedsforanstaltninger fastlægges der ikke en restfejlforekomst for hvert enkelt betalingsorgan, men for foranstaltningerne som en helhed baseret på alle tilgængelige revisionsoplysninger. Den anslås til 7,44 % af samtlige udgifter.

| 3.42. | På denne baggrund anslog Kommissionen, at den samlede restfejlforekomst for EGFL-betalingerne i 2013 var 2,69 %. Retten vurderer, at den nye metode, hvor der ikke alene tages hensyn til de kontroldata, som medlemsstaterne har indberettet, men også til andre tilgængelige revisionsoplysninger, giver en bedre beregning af restfejlforekomsten. |
| --- | --- |

3.42.

På denne baggrund anslog Kommissionen, at den samlede restfejlforekomst for EGFL-betalingerne i 2013 var 2,69 %. Retten vurderer, at den nye metode, hvor der ikke alene tages hensyn til de kontroldata, som medlemsstaterne har indberettet, men også til andre tilgængelige revisionsoplysninger, giver en bedre beregning af restfejlforekomsten.

| 3.42. | Kommissionen glæder sig over, at Retten betragter Kommissionens nye metode til beregning af restfejlforekomsten som en forbedring. |
| --- | --- |

3.42.

Som anbefalet af Retten anvender GD AGRI en ny metode til beregning af restfejlforekomster, hvor der tages højde for alle tilgængelige oplysninger, navnlig GD AGRI's og Rettens revisioner i de sidste tre år. Den potentielle indvirkning af identificerede mangler på fejlforekomsten anslås og lægges sammen med fejlforekomsten indberettet af den pågældende medlemsstat på betalingsorganniveau, hvilket resulterer i et mere realistisk og mere præcist skøn over restfejlforekomsten. Metoden blev anvendt på direkte betalinger i den årlige aktivitetsrapport for 2012 og er blevet videreudviklet og som anbefalet af Retten udvidet til at omfatte alle udgifter under den fælles landbrugspolitik i den årlige aktivitetsrapport for 2013.

| 3.43. | Retten bemærker imidlertid, at resultaterne af denne metode viser, at der kun kan opnås begrænset sikkerhed fra medlemsstaternes kontrolstatistikker, fra erklæringerne fra betalingsorganernes direktører og fra det arbejde, som godkendelsesorganerne udfører. Det illustreres af, at direktørerne for alle de 81 betalingsorganer bortset fra én (Spanien (Asturien)) havde afgivet en erklæring uden forbehold (41), og at godkendelsesorganernes konklusioner om kvaliteten af kontrollen på stedet og de tilhørende statistikker var positive for så vidt angår 79 af betalingsorganerne. |
| --- | --- |

3.43.

Retten bemærker imidlertid, at resultaterne af denne metode viser, at der kun kan opnås begrænset sikkerhed fra medlemsstaternes kontrolstatistikker, fra erklæringerne fra betalingsorganernes direktører og fra det arbejde, som godkendelsesorganerne udfører. Det illustreres af, at direktørerne for alle de 81 betalingsorganer bortset fra én (Spanien (Asturien)) havde afgivet en erklæring uden forbehold (41), og at godkendelsesorganernes konklusioner om kvaliteten af kontrollen på stedet og de tilhørende statistikker var positive for så vidt angår 79 af betalingsorganerne.

| 3.43. | De enkelte sikkerhedsforanstaltninger er ikke altid tilstrækkelige i sig selv, og Kommissionen har derfor integreret alle tilgængelige oplysninger for at foretage det mest solide skøn over restfejlforekomsten. |
| --- | --- |

3.43.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 3.44. | For denne gruppe af politikområder |
| --- | --- |

3.44.

For denne gruppe af politikområder

3.44.

| — | viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 3,6 % |
| --- | --- |

—

viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 3,6 %

Kommissionen bemærker, at den fejlforekomst, som Revisionsretten har indberettet, er et årligt skøn, hvor der er taget højde for inddrivelser og korrigerende foranstaltninger truffet inden Rettens revisioner. Kommissionen bemærker ligeledes, at de pågældende udgifter vil blive korrigeret i de efterfølgende år gennem finansielle nettokorrektioner i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning og gennem inddrivelser fra støttemodtagere. Kommissionen mener, at Rettens årlige repræsentative fejlforekomst skal ses på baggrund af den flerårige karakter af finansielle nettokorrektioner og inddrivelser.

Kommissionen er endvidere ikke enig i Rettens behandling af overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene som kvantificerbare fejl, og Kommissionen mener ikke, at disse bør indgå i beregningen af DAS-fejlforekomsterne.

Som fastslået i artikel 287, stk. 1, i TEUF vedrører den årlige revisionserklæring (DAS) regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

Overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene påvirker derimod hverken landbrugernes støtteberettigelse (første og anden søjle) eller betalingernes formelle rigtighed. Udgifternes støtteberettigelse afhænger ikke af, om landbrugeren har overholdt krydsoverensstemmelseskravene, og manglende overholdelse af krydsoverensstemmelseskravene indebærer således ikke, at landbrugeren mister retten til støtte under den fælles landbrugspolitik helt eller delvis, men blot, at betalingerne nedsættes på særlige betingelser, der ikke er knyttet til selve støtteberettigelsen.

Kommissionen mener ligeledes, at lovgiveren i den nye retlige ramme for den fælles landbrugspolitik har bekræftet hensigten helt fra begyndelsen, herunder også i finansieringsperioden 2007-2013, med al støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik ved at fastslå følgende: »Pålæggelse af administrative sanktioner berører ikke lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, som nedsættelsen eller udelukkelsen anvendes på« (artikel 97, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1306/2013).

| — | vurderes et af de fem undersøgte kontrolsystemer at være effektivt, to vurderes at være delvis effektive og to vurderes at være ikke effektive. |
| --- | --- |

—

vurderes et af de fem undersøgte kontrolsystemer at være effektivt, to vurderes at være delvis effektive og to vurderes at være ikke effektive.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 3.45. | Bilag 3.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at implementere de anbefalinger, som Retten har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten seks anbefalinger. Tre af disse anbefalinger var implementeret i de fleste henseender, og tre var implementeret i nogle henseender. |
| --- | --- |

3.45.

Bilag 3.3
  viser resultaterne af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at implementere de anbefalinger, som Retten har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten seks anbefalinger. Tre af disse anbefalinger var implementeret i de fleste henseender, og tre var implementeret i nogle henseender.

| 3.46. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

3.46.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at:

3.46.

| — | Anbefaling 1: Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at IFKS' potentiale udnyttes fuldt ud. Det bør navnlig sikres, at |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen og medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at IFKS' potentiale udnyttes fuldt ud. Det bør navnlig sikres, at

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen understreger, at den beskytter EU-budgettets finansielle interesser gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner som led i den efterprøvende regnskabsafslutning.

| | — | medlemsstaterne vurderer og registrerer landbrugsparcellernes, og navnlig de permanente græsarealers, støtteberettigelse og størrelse korrekt på grundlag af de gældende EU-kriterier og på basis af en detaljeret analyse af de seneste ortobilleder (jf. punkt 3.9, 3.10 og 3.20) |
| --- | --- | --- |

—

medlemsstaterne vurderer og registrerer landbrugsparcellernes, og navnlig de permanente græsarealers, støtteberettigelse og størrelse korrekt på grundlag af de gældende EU-kriterier og på basis af en detaljeret analyse af de seneste ortobilleder (jf. punkt 3.9, 3.10 og 3.20)

For at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af de nye regler om direkte betalinger i reformen af den fælles landbrugspolitik er der blevet oprettet en særlig enhed i GD AGRI.

| | — | medlemsstaterne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvor det er konstateret, at IFKS er behæftet med systemiske fejl, navnlig med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger (jf. punkt 3.15 og tekstboks 3.5) |
| --- | --- | --- |

—

medlemsstaterne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvor det er konstateret, at IFKS er behæftet med systemiske fejl, navnlig med hensyn til ukorrekt administrativ behandling af støtteansøgninger (jf. punkt 3.15 og tekstboks 3.5)

Mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer afhjælpes desuden gennem målrettede og omfattende handlingsplaner, hvor det er nødvendigt. Når Kommissionens tjenestegrene konstaterer problemer af denne art under deres revisioner, anmodes den pågældende medlemsstat om at træffe afhjælpende foranstaltninger. Hvis problemet er særlig akut, anmodes medlemsstaten om at gennemføre en afhjælpende handlingsplan, der følges tæt af tjenestegrenene. Disse planer har indtil videre været meget effektive.

| | — | medlemsstaternes debitorbogholderi indeholder fuldstændige og pålidelige oplysninger om fordringernes beløb og art, og at der uden unødig forsinkelse iværksættes effektive inddrivelses-/fuldbyrdelsesprocedurer (jf. punkt 3.24 og 3.25) |
| --- | --- | --- |

—

medlemsstaternes debitorbogholderi indeholder fuldstændige og pålidelige oplysninger om fordringernes beløb og art, og at der uden unødig forsinkelse iværksættes effektive inddrivelses-/fuldbyrdelsesprocedurer (jf. punkt 3.24 og 3.25)

Kommissionen undersøger, om udestående fordringer håndteres korrekt, for at få sikkerhed herfor. I denne forbindelse anvendes kriterierne for udvisning af omhu anført i svaret til punkt 3.23 strengt. I tilfælde af forsømmelighed fra medlemsstatens side bæres det fulde beløb, som ikke er inddrevet, af den pågældende medlemsstat. Denne tilgang sikrer, at de enkelte sager behandles ens i alle medlemsstaterne.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at proceduren for styrkelse af sikkerheden anvendes effektivt med henblik på at øge kvaliteten og sammenligneligheden af det arbejde, der udføres af revisionsorganerne, og at der træffes korrigerende foranstaltninger med hensyn til de italienske myndigheders uberettigede nedsættelse af satsen for kontrol på stedet (jf. punkt 3.30 til 3.35) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at proceduren for styrkelse af sikkerheden anvendes effektivt med henblik på at øge kvaliteten og sammenligneligheden af det arbejde, der udføres af revisionsorganerne, og at der træffes korrigerende foranstaltninger med hensyn til de italienske myndigheders uberettigede nedsættelse af satsen for kontrol på stedet (jf. punkt 3.30 til 3.35)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Der vil blive fulgt op på de italienske myndigheders begrænsning af kontrollen på stedet i forbindelse med de efterprøvende regnskabsafslutninger, og risikoen for fonden vil blive dækket gennem anvendelse af finansielle nettokorrektioner.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen aktivt overvåger, at der iværksættes foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet for EU-støtte til producentsammenslutninger i Polen (jf. punkt 3.36-3.38). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen aktivt overvåger, at der iværksættes foranstaltninger med henblik på at afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet for EU-støtte til producentsammenslutninger i Polen (jf. punkt 3.36-3.38).

Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre passende afhjælpende foranstaltninger på dette område.

---

(1)  Artikel 39 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).

(3)  Bortset fra visse foranstaltninger som for eksempel salgsfremstød og skolefrugtordningen, som medfinansieres.

(4)  Der ydes afkoblede betalinger til støtteberettigede landbrugsarealer, uanset om arealet bruges eller ikke bruges til produktion.

(5)  Antallet og værdien af hver enkelt landbrugers betalingsrettigheder beregnes af de nationale myndigheder efter en af de modeller, der er fastsat i EU-bestemmelserne.

(6)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet.

(7)  Koblet støtte beregnes på basis af antallet af dyr (f.eks. ammekøer, får og geder) og/eller antallet af hektar dyrket med en specifik afgrøde (f.eks. bomuld, ris, sukkerroer mv.).

(8)  POSEI er et særligt program for regionerne i Unionens yderste periferi til løsning af problemer som følge af deres afsides beliggenhed og ø-karakter.

(9)  Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Litauen, Ungarn, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Finland og Det Forenede Kongerige.

(10)  Undgåelse af spredning af uønsket vegetation, bevarelse af terrasser, opretholdelse af olivenlunde og overholdelse af minimumsbelægningsgrader for dyr eller forpligtelser med hensyn til mejning.

(11)  Krav vedrørende SMR 4 (nitratdirektivet) og SMR 6-8 (identifikation og registrering af dyr)

(12)  Krydsoverensstemmelseskravene er materielle retlige krav, som alle modtagere af direkte EU-støtte skal opfylde. De er de grundlæggende og i mange tilfælde de eneste betingelser, modtagerne skal opfylde for at få udbetalt det fulde beløb i direkte støtte. Retten har derfor besluttet at behandle overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene som fejl.

(13)  De reviderede medlemsstater og systemer blev udvalgt på grundlag af en risikoanalyse, og resultaterne er derfor ikke repræsentative for EU som helhed.

(14)  Tyskland (Bayern), Irland (Department of Agriculture, Fisheries and Food (DAFF)), Italien (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)) og Frankrig (Agence de Services et de Paiement (ASP)).

(15)  Jf. punkt 3.30.

(16)  Retten beregner sit skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 1,7 % og 5,5 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(17)  Jf. punkt 3.12.

(18)  I EU-bestemmelserne defineres permanente græsarealer som arealer, der anvendes til dyrkning af græs eller andet grøntfoder, der traditionelt forekommer på naturlige græsarealer.

(19)  For så vidt angår LPIS, jf. punkt 3.20.

(20)  I bilagene (s. 130) til Kommissionens årlige aktivitetsrapport for 2013 rapporteres der om systematiske svagheder i relation til permanente græsarealer i Grækenland, Spanien, Italien, Østrig, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige (Skotland og Nordirland).

(21)  Årsberetningen for 2010, bilag 3.2, for så vidt angår Spanien (Extremadura og Castilla-La Mancha), årsberetningen for 2011, punkt 3.20 og bilag 3.2, for så vidt angår Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet) og Østrig, årsberetningen for 2012, bilag 3.2, for så vidt angår det Forenede Kongerige (England og Nordirland).

(22)  EU-lovgivningen indeholder bestemmelser om medfinansiering af salgsfremmende foranstaltninger for vin, der gennemføres i tredjelande. Ifølge de italienske gennemførelsesbestemmelser kan denne støtte kun ydes til vinproducenter.

(23)  Eftersom revisionen af proceduren for styrkelse af sikkerheden i Italien ikke var udformet med henblik på, at der kunne drages en konklusion om systemernes effektivitet, præsenteres resultaterne af revisionen ikke i
  bilag 3.2
  , men i en separat del af dette kapitel (punkt 3.30-3.35).

(24)  Revisionsresultaterne for IFKS, bortset fra dem, der vedrører betalingsrettigheder, gælder også for de areal- og dyrerelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som er omhandlet i kapitel 4.

(25)  Mellem 20 % og 25 % af disse kontroller skal udvælges tilfældigt, mens resten udvælges på grundlag af en risikovurdering.

(26)  Jf. artikel 28 og 29 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1122/2009 (EUT L 316 af 5.11.2004, s. 65).

(27)  Ortobilleder er luftfotos, som anvendes til at vurdere arealernes støtteberettigelse i LPIS.

(28)  Loftet blev overskredet, da en række koblede støtteordninger blev afkoblet og indlemmet i enkeltbetalingsordningen.

(29)  Retten påpegede dette i årsberetningen for 2011 (jf. tekstboks 3.2) og i årsberetningen for 2012 (jf. tekstboks 3.1).

(30)  Jf. artikel 23, stk. 2, sidste afsnit, i forordning (EF) nr. 1122/2009.

(31)  Seks tilfælde i Italien, otte tilfælde i Irland, fire tilfælde i Tyskland (Bayern) og tre tilfælde i Frankrig.

(32)  Artikel 32 i forordning (EF) nr. 1290/2005.

(33)  Artikel 32, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1290/2005.

(34)  En yderligere betingelse er, at den pågældende medlemsstat har vurderet sit LPIS til at være pålideligt.

(35)  Denne ordning gælder også for regionerne i EU's yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

(36)  Producentorganisationerne er de primære operatører inden for den fælles markedsordning for frugt og grøntsager. De yder teknisk bistand til deres medlemmer og grupperer deres leverancer. For at blive anerkendt skal organisationen opfylde en række betingelser, der blandt andet omfatter anvendelse af miljøvenlige dyrkningspraksis, herunder affaldshåndtering, samt en passende handels- og regnskabsmæssig forvaltning.

(37)  EU's samlede udgifter til producentsammenslutninger beløb sig til 343 millioner euro i 2013, hvoraf ca. 90 % blev anvendt i Polen.

(38)  I planen angives de aktiver, der er til rådighed, samt de investeringer og aktiviteter, der skal gennemføres for at opnå anerkendelse som producentsammenslutning ved udgangen af anerkendelsesperioden. I en række tilfælde omfatter sådanne investeringer køb af eksisterende maskiner fra sammenslutningens medlemmer.

(39)  Artikel 28, stk. 1, artikel 43, artikel 116, stk. 1, og artikel 118, stk. 1, i Kommissionens forordning (EC) nr. 1580/2007 (EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1) og artikel 41, stk. 1, artikel 114, stk. 1, og artikel 116, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1).

(40)  Dette tal er mere end tre gange højere end den vægtede gennemsnitlige fejlprocent på 0,69 %, som er beregnet på basis af de statistikker, som medlemsstaterne har indberettet.

(41)  Inden for rammerne af den sikkerhedsmodel, som Kommissionen bruger, afgiver direktørerne for betalingsorganerne en erklæring om, at de har indført et system, der giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

(42)  Dette beløb er de samlede administrative udgifter til politikområdet Landbrug og Udvikling af landdistrikter.

(43)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

(44)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.

  bilag 1.1

  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

BILAG 3.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER FOR LANDBRUG: MARKEDSSTØTTE OG DIREKTE STØTTE

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IFKS | uden for IFKS | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt: | 164 | 16 | 180 | 180 | 180 | 146 |
| |
| RESULTERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 36 % | (59) | 69 % | (11) | 39 % | (70) | 59 % | 61 % | 73 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 64 % | (105) | 31 % | (5) | 61 % | (110) | 41 % | 39 % | 27 % |
| |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse efter fejltype |
| | Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl | 7 % | (7) | 40 % | (2) | 8 % | (9) | 19 % | 14 % | 31 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 93 % | (98) | 60 % | (3) | 92 % | (101) | 81 % | 86 % | 69 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | | | | | 3,6 % | 3,8 % | 2,9 % | ... |
| | | | | |
| | Øvre fejlgrænse | | | | | 5,5 % | | | |
| | Nedre fejlgrænse | | | | | 1,7 % | | | |

2013

2012

2011

2010

IFKS

uden for IFKS

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

164

16

180

180

180

146

RESULTERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

36 %

(59)

69 %

(11)

39 %

(70)

59 %

61 %

73 %

var behæftet med en eller flere fejl

64 %

(105)

31 %

(5)

61 %

(110)

41 %

39 %

27 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl

7 %

(7)

40 %

(2)

8 %

(9)

19 %

14 %

31 %

Kvantificerbare fejl:

93 %

(98)

60 %

(3)

92 %

(101)

81 %

86 %

69 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

3,6 %

3,8 %

2,9 %

...

Øvre fejlgrænse

5,5 %

Nedre fejlgrænse

1,7 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 3.2

RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN AF UDVALGTE SYSTEMER VEDRØRENDE LANDBRUG: MARKEDSSTØTTE OG DIREKTE STØTTE

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — EGFL

| Medlemsstat (Betalingsorgan) | Ordning | IFKS-relaterede udgifter (nationalt loft, bilag VIII til forordning (EF) nr. 73/2009)

  (1  000 euro) | Administrative kontrolprocedurer til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Procedurer til inddrivelse af uretmæssige betalinger | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Frankrig | SPS | 8 5 27  494 | Ikke effektive
  1,2,3,4,5 | Effektiv | Effektive | Ikke effektive |
| Irland | SPS | 1 3 40  869 | Delvis effektive
  1,2 | Effektiv | Delvis effektive
  A | Delvis effektive |
| Italien (AGEA) | SPS | 4 3 79  985 | Delvis effektive
  1,3,6 | Delvis effektiv
  a | Delvis effektive
  B | Delvis effektive |
| Tyskland (Bayern) | SPS | 5 8 52  938 | Effektive | Delvis effektiv
  a | Effektive | Effektive |
| 1 | Arealernes støtteberettigelse ikke korrekt registreret i LPIS |

Medlemsstat (Betalingsorgan)

Ordning

IFKS-relaterede udgifter (nationalt loft, bilag VIII til forordning (EF) nr. 73/2009)

(1  000 euro)

Administrative kontrolprocedurer til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Procedurer til inddrivelse af uretmæssige betalinger

Samlet vurdering

Frankrig

SPS

8 5 27  494

Ikke effektive

1,2,3,4,5

Effektiv

Effektive

Ikke effektive

Irland

SPS

1 3 40  869

Delvis effektive

1,2

Effektiv

Delvis effektive

A

Delvis effektive

Italien (AGEA)

SPS

4 3 79  985

Delvis effektive

1,3,6

Delvis effektiv

a

Delvis effektive

B

Delvis effektive

Tyskland (Bayern)

SPS

5 8 52  938

Effektive

Delvis effektiv

a

Effektive

Effektive

1

Arealernes støtteberettigelse ikke korrekt registreret i LPIS

| 2 | Utilstrækkeligt revisionspor i IFKS-databaserne |
| --- | --- |

2

Utilstrækkeligt revisionspor i IFKS-databaserne

| 3 | Svagheder i proceduren for registrering af anmodninger |
| --- | --- |

3

Svagheder i proceduren for registrering af anmodninger

| 4 | Ukorrekt grundlag for beregningen af betalingen |
| --- | --- |

4

Ukorrekt grundlag for beregningen af betalingen

| 5 | Manglende overholdelse af loftet for betalingsrettigheder |
| --- | --- |

5

Manglende overholdelse af loftet for betalingsrettigheder

| 6 | Manglende anvendelse af sanktioner for parceller, som tilføjes til anmeldelser efter den fastsatte frist, upålidelige oplysninger om korrektion af åbenbare fejl. |
| --- | --- |

6

Manglende anvendelse af sanktioner for parceller, som tilføjes til anmeldelser efter den fastsatte frist, upålidelige oplysninger om korrektion af åbenbare fejl.

| a | Utilstrækkelig kvalitet af arealmålinger foretaget under den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

a

Utilstrækkelig kvalitet af arealmålinger foretaget under den stedlige kontrol.

| A | Forsinkelser i anvendelsen af fuldbyrdelsesprocedurer |
| --- | --- |

A

Forsinkelser i anvendelsen af fuldbyrdelsesprocedurer

| B | Ufuldstændige oplysninger i debitorbogholderiet |
| --- | --- |

B

Ufuldstændige oplysninger i debitorbogholderiet

| Medlemsstat (Betalingsorgan) | Ordning | Udgifter regnskabsåret 2013

  (1  000 euro) | Administrative kontrolprocedurer til sikring af korrekt betaling | Kontrol på stedet | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polen | Støtte til foreløbig anerkendelse af producentsammenslutninger i frugt- og grøntsagssektoren | 3 07  264 | Ikke effektive
  1, 2, 3, 4 | Delvis effektiv
  a | Ikke effektive |
| 1 | Svagheder ved kontrollen af modtagernes støtteberettigelse | Minimumsantallet af medlemmer opnået ved at opdele de eksisterende bedrifter |

Medlemsstat (Betalingsorgan)

Ordning

Udgifter regnskabsåret 2013

(1  000 euro)

Administrative kontrolprocedurer til sikring af korrekt betaling

Kontrol på stedet

Samlet vurdering

Polen

Støtte til foreløbig anerkendelse af producentsammenslutninger i frugt- og grøntsagssektoren

3 07  264

Ikke effektive

1, 2, 3, 4

Delvis effektiv

a

Ikke effektive

1

Minimumsantallet af medlemmer opnået ved at opdele de eksisterende bedrifter

| 2 | Svagheder ved kontrollen af investeringens nødvendighed | Utilstrækkelig kontrol af/ufuldstændigt revisionsspor for de gennemførte kontroller |
| --- | --- | --- |

2

Utilstrækkelig kontrol af/ufuldstændigt revisionsspor for de gennemførte kontroller

| | De godkendte forhøjelser af investeringerne stod ikke i et rimeligt forhold til stigningen i produktionen |
| --- | --- |

De godkendte forhøjelser af investeringerne stod ikke i et rimeligt forhold til stigningen i produktionen

| 3 | Svagheder ved kontrollen af omkostningernes rimelighed | Utilstrækkelig kontrol af/ufuldstændigt revisionsspor for de gennemførte kontroller |
| --- | --- | --- |

3

Utilstrækkelig kontrol af/ufuldstændigt revisionsspor for de gennemførte kontroller

| | Godkendelse af omkostningselementer i forbindelse med ikke-armslængdetransaktioner mellem tilknyttede personer |
| --- | --- |

Godkendelse af omkostningselementer i forbindelse med ikke-armslængdetransaktioner mellem tilknyttede personer

| 4 | Andre problemer med hensyn til lovlighed og formel rigtighed | Transportomkostninger inkluderet i værdien af den afsatte produktion |
| --- | --- | --- |

4

Transportomkostninger inkluderet i værdien af den afsatte produktion

| | Sammenslutningens produktion afsættes ikke af sammenslutningen |
| --- | --- |

Sammenslutningens produktion afsættes ikke af sammenslutningen

| | Anerkendelsesplanens varighed længere end nødvendigt |
| --- | --- |

Anerkendelsesplanens varighed længere end nødvendigt

| | Omkostninger til brugsret godkendt som støtteberettigede udgifter |
| --- | --- |

Omkostninger til brugsret godkendt som støtteberettigede udgifter

| a | Svagheder ved den endelige kontrol efter det sidste år i gennemførelsen af anerkendelsesplanen |
| --- | --- |

a

BILAG 3.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE LANDBRUG: MARKEDSSTØTTE OG DIREKTE STØTTE

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Implementeret fuldt ud | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke længere relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | 3.45. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne for den nuværende programmeringsperiode træffer hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre, at:

  Anbefaling 1: støtteberettigelsen for permanente græsarealer vurderes korrekt, navnlig i tilfælde hvor arealerne er delvist dækket af buske, tæt skov eller klippestykker (jf. punkt 3.12 og 3.20). |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Implementeret fuldt ud

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke længere relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

3.45.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2011 anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne for den nuværende programmeringsperiode træffer hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre, at:

Anbefaling 1: støtteberettigelsen for permanente græsarealer vurderes korrekt, navnlig i tilfælde hvor arealerne er delvist dækket af buske, tæt skov eller klippestykker (jf. punkt 3.12 og 3.20).

X

Kommissionen er opmærksom på dette spørgsmål, og kriterierne for støtteberettigelse i reformen af den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020 er blevet afklaret.

Når Kommissionen konstaterer svagheder af denne art i indeværende periode, anmodes den pågældende medlemsstat om at træffe korrigerende foranstaltninger, og der pålægges finansielle nettokorrektioner i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning for at beskytte EU's finansielle interesser.

Kommissionen kan desuden anmode medlemsstaterne om at iværksætte særlige afhjælpende handlingsplaner, hvilket den f.eks. har gjort i Spanien og Grækenland.

| — | Kontrolbesøget i 2013 viste, at Grækenland ikke levede op til standarderne. Moratoriet blev derfor ophævet forholdsmæssigt for en del af de pågældende beløb (dvs. kun den del, der var knyttet til permanente græsarealer, blev »tilbagekaldt«), og der vil blive anvendt finansielle nettokorrektioner. |
| --- | --- |

—

Kontrolbesøget i 2013 viste, at Grækenland ikke levede op til standarderne. Moratoriet blev derfor ophævet forholdsmæssigt for en del af de pågældende beløb (dvs. kun den del, der var knyttet til permanente græsarealer, blev »tilbagekaldt«), og der vil blive anvendt finansielle nettokorrektioner.

| — | Spaniens afhjælpende foranstaltninger blev revideret i midten af 2013, og det blev konstateret, at de ikke afhjalp situationen fuldt ud. Der vil derfor blive anvendt en mere direkte tilgang i forhold til Spanien, og der vil fortsat blive anvendt finansielle nettokorrektioner. |
| --- | --- |

—

Spaniens afhjælpende foranstaltninger blev revideret i midten af 2013, og det blev konstateret, at de ikke afhjalp situationen fuldt ud. Der vil derfor blive anvendt en mere direkte tilgang i forhold til Spanien, og der vil fortsat blive anvendt finansielle nettokorrektioner.

2011

Anbefaling 2: betalingsorganerne øjeblikkeligt træffer afhjælpende foranstaltninger, hvis deres administrative systemer og kontrolsystemer og/eller IFKS-databaser viser sig at være mangelfulde (jf. punkt 3.19-3.22). (1)

X

Anbefalingen er blevet fulgt. Kommissionen har kun en rådgivende rolle under delt forvaltning, idet medlemsstaterne har hovedansvaret for at forebygge, opdage og korrigere fejl. Kommissionen samarbejder derfor med medlemsstaterne for at sikre, at oplysningerne i LPIS-GIS bliver stadig mere pålidelige. Fra anmodningsåret 2010 blev der ved Kommissionens forordning (EU) nr. 146/2010 indført krav om, at medlemsstaterne årligt skal foretage en kvalitetsvurdering af LPIS-GIS efter fastlagte procedurer og redegøre for resultaterne og de nødvendige påtænkte foranstaltninger til afhjælpning af situationen [2010/AUD/0083].

Anbefaling 3: kvaliteten af den stedlige kontrol er tilstrækkelig til, at det støtteberettigede areal kan fastlægges på pålidelig vis (jf. punkt 3.23). (1)

X

Kommissionen er enig med Retten og anbefaler systematisk medlemsstaterne at forbedre kontrolsystemerne samt at sikre en mere energisk gennemførelse af systemerne. Kvaliteten af kontrollen på stedet sikres mere generelt af de ekspertgrupper, der oprettes på grundlag af emnerne for kontrollen på stedet.

Kommissionen har desuden konstateret lignende mangler i kvaliteten af kontrollen på stedet, og der følges op på de konstaterede svagheder i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning, som sikrer, at risikoen for EU's budget er behørigt dækket.

I forbindelse med udarbejdelsen af revisionserklæringen for 2013 konstaterede Retten en række problemer under systemrevisionerne i Frankrig. Kommissionen vil i denne forbindelse gerne understrege, at Frankrig har indført en handlingsplan i 2013, der skal afhjælpe svaghederne i LPIS. Udkastet til handlingsplanen er blevet drøftet på en række bilaterale møder, og Frankrig fremlagde den endelige handlingsplan den 15. november 2013.

Frankrig har desuden indført en handlingsplan, der skal afhjælpe svagheder i krydsoverensstemmelseskontrollen og koblet støtte, som ikke er arealrelateret. Resultaterne vil være synlige i 2014 eller 2015.

2011

Anbefaling 4: godkendelsesorganernes arbejde er udformet således og er af en sådan kvalitet, at der kan foretages en pålidelig vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af betalingsorganernes transaktioner (jf. punkt 3.29 ff).

X

Kommissionen har foreslået foranstaltninger, der sikrer, at godkendelsesorganernes arbejde er udformet således og er af en sådan kvalitet, at der kan foretages en pålidelig vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed af betalingsorganernes transaktioner.

Styrkelsen af godkendelsesorganernes arbejde er et led i reformen af den fælles landbrugspolitik, jf. artikel 9 i forordning (EU) nr. 1306/2013. I henhold til den nye retlige ramme vil dette arbejde blive udført fra anmodningsåret 2014 (regnskabsåret 2015), og resultaterne vil derfor først blive indberettet i februar 2016 med henblik på den finansielle regnskabsafslutning.

Der er blevet udarbejdet detaljerede retningslinjer vedrørende godkendelsesorganernes revisionsmetode i samarbejde med medlemsstaterne, som blev offentliggjort den 15. januar 2014. Godkendelsesorganerne kan få yderligere vejledning på ekspertgruppemøderne.

2010

| 3.58. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2010 anbefaler Retten, at Kommissionen træffer hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre at:






  a) | det bliver obligatorisk at anvende ortofotos, og at LPIS ajourføres regelmæssigt på basis af nye ortofotos (jf. punkt 3.31) |
| --- | --- | --- |

3.58.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2010 anbefaler Retten, at Kommissionen træffer hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre at:

a)

det bliver obligatorisk at anvende ortofotos, og at LPIS ajourføres regelmæssigt på basis af nye ortofotos (jf. punkt 3.31)

X

Anbefalingen er blevet fulgt. Kommissionen har kun en rådgivende rolle under delt forvaltning, idet medlemsstaterne har hovedansvaret for at forebygge, opdage og korrigere fejl.

Der tages højde for spørgsmålet om en regelmæssig ajourføring af LPIS i forbindelse med den nyligt indførte obligatoriske kvalitetsvurdering af LPIS. Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik efter 2013 blev der ved artikel 70 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1306/2013 indført krav om brug af elektroniske geografiske informationssystemteknikker, herunder luft- eller rum-ortofotos, og det er således endnu vigtigere at anvende ajourført billedmateriale, da det er vanskeligt at gennemføre kontroller af støtteberettigelsen af tilstrækkelig kvalitet uden ajourførte eller tilstrækkelig detaljerede ortofotos. Ajourførte ortofotos vil desuden være af stor merværdi for landbrugerne og give dem mulighed for at fastlægge de støtteberettigede arealer og ændringer i vegetation og arealdække på mere pålidelig vis.

Endelig er den generelle risiko for, at forældede ortofotos kan føre til uregelmæssigt udbetalte beløb, angivet i et centralt risikoregister og i det årlige arbejdsprogram for direktorat J.

| d) | kvaliteten af inspektionerne kontrolleres og rapporteres korrekt af godkendelsesorganerne (jf. punkt 3.46 og 3.47). |
| --- | --- |

d)

kvaliteten af inspektionerne kontrolleres og rapporteres korrekt af godkendelsesorganerne (jf. punkt 3.46 og 3.47).

X

Fra anmodningsåret 2014 (regnskabsåret 2015) forventes godkendelsesorganerne at foretage en mere grundig verificering af den kontrol, der foretages i betalingsorganet (både administrativ og på stedet).

Se også svar på anbefaling 4 — regnskabsår 2011.

---

(1)  Der blev fremsat lignende anbefalinger i punkt 3.58 b) og c) i årsberetningen for 2010.

---

KAPITEL 4

Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed

INDHOLD

| Indledning | 4.1-4.5 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder | 4.2-4.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 4.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 4.6-4.16 |
| --- | --- |

| Udvikling af landdistrikter | 4.7-4.15 |
| --- | --- |

| Miljø, fiskeri og sundhed | 4.16 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 4.17-4.34 |
| --- | --- |

| Udvikling af landdistrikter | 4.17-4.30 |
| --- | --- |

| Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed | 4.17-4.21 |
| --- | --- |

| Kommissionens systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed | 4.22-4.30 |
| --- | --- |

| Miljø, fiskeri og sundhed | 4.31-4.34 |
| --- | --- |

| Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed | 4.32-4.33 |
| --- | --- |

| Kommissionens systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed | 4.34 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 4.35-4.38 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 4.35 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 4.36-4.38 |
| --- | --- |

| Bilag 4.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed |
| --- | --- |

Bilag 4.1 —

| Bilag 4.2 — | Resultaterne af undersøgelsen af udvalgte systemer vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed |
| --- | --- |

Bilag 4.2 —

| Bilag 4.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed |
| --- | --- |

Bilag 4.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed, som omfatter den del af politikområdet Landbrug og udvikling af landdistrikter, som omhandler landdistriktsudvikling, og politikområderne Miljø og klimaindsats, Maritime anliggender og fiskeri samt Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 4.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

4.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed, som omfatter den del af politikområdet Landbrug og udvikling af landdistrikter, som omhandler landdistriktsudvikling, og politikområderne Miljø og klimaindsats, Maritime anliggender og fiskeri samt Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 4.1
  .

Tabel 4.1 —   Udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed — Centrale oplysninger 2013

| (millioner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivelse | Betalinger |
| Udvikling af landdistrikter | Udvikling af landdistrikter | 13  152 |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger | 48 |
| Internationale aspekter af politikområdet »Landbrug og udvikling af landdistrikter« | 3 |
| | 13  203 |
| Maritime anliggender og fiskeri | Aktionsudgifter | 779 |
| Administrative udgifter | 41 |
| | 820 |
| Sundhed og forbrugerbeskyttelse | Aktionsudgifter | 484 |
| Administrative udgifter | 115 |
| | 599 |
| Miljø og klimaindsats | Aktionsudgifter | 314 |
| Administrative udgifter | 92 |
| | 406 |
| |
| | Regnskabsårets betalinger i alt | 15  028 |
| | - administrative udgifter i alt
   (29) | 248 |
| | Aktionsudgifter i alt | 14  780 |
| | - forskud
   (30)
   (31) | 537 |
| | + afregninger af forskud
   (30) | 1  254 |
| | + udbetalinger til endelige modtagere fra finansieringstekniske instrumenter | 84 |
| | Revideret population i alt | 15  581 |
| |
| | Regnskabsårets forpligtelser i alt | 17  173 |

(millioner euro)

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Udvikling af landdistrikter

Udvikling af landdistrikter

13  152

Førtiltrædelsesforanstaltninger

48

Internationale aspekter af politikområdet »Landbrug og udvikling af landdistrikter«

3

13  203

Maritime anliggender og fiskeri

Aktionsudgifter

779

Administrative udgifter

41

820

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Aktionsudgifter

484

Administrative udgifter

115

599

Miljø og klimaindsats

Aktionsudgifter

314

Administrative udgifter

92

406

Regnskabsårets betalinger i alt

15  028

- administrative udgifter i alt
   (29)

248

Aktionsudgifter i alt

14  780

- forskud
   (30)
   (31)

537

- afregninger af forskud
   (30)

1  254

- udbetalinger til endelige modtagere fra finansieringstekniske instrumenter

84

Revideret population i alt

15  581

Regnskabsårets forpligtelser i alt

17  173

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 4.2. | Udvikling af landdistrikter er en del af den fælles landbrugspolitik, hvis overordnede målsætninger, finansieringskilder, udgiftsforvaltning og -kontrol er beskrevet i kapitel 3 (punkt 3.2-3.4). Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) medfinansierer med forskellige satser udgifter til udvikling af landdistrikter, som udbetales via medlemsstaternes landdistriktsprogrammer (1). Udgifterne dækker 46 foranstaltninger (2), som både omfatter arealrelaterede foranstaltninger (3) og foranstaltninger, som ikke er arealrelaterede (4). |
| --- | --- |

4.2.

Udvikling af landdistrikter er en del af den fælles landbrugspolitik, hvis overordnede målsætninger, finansieringskilder, udgiftsforvaltning og -kontrol er beskrevet i kapitel 3 (punkt 3.2-3.4). Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) medfinansierer med forskellige satser udgifter til udvikling af landdistrikter, som udbetales via medlemsstaternes landdistriktsprogrammer (1). Udgifterne dækker 46 foranstaltninger (2), som både omfatter arealrelaterede foranstaltninger (3) og foranstaltninger, som ikke er arealrelaterede (4).

| 4.2. | Kommissionen understreger, at ELFUL-udgifter omfatter både arealrelaterede foranstaltninger (som behandles i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) for de arealrelaterede aspekter) og foranstaltninger, som ikke er arealrelaterede. Dette påvirker omfanget af fejl for de enkelte foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Med hensyn til de andre politikområder er formålet med Unionens miljøpolitik at bidrage til at beskytte og forbedre miljøkvaliteten, borgernes livskvalitet og en rationel udnyttelse af naturressourcerne, herunder også på internationalt niveau. Udgifterne afholdes centralt af GD ENV (5) og, når der er tale om området klimaindsats, af GD CLIMA (6). Den fælles fiskeripolitik under politikområdet Maritime anliggender og fiskeri forfølger stort set de samme overordnede mål som den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 3.2). Dette politikområde forvaltes både ved delt forvaltning med medlemsstaterne og Kommissionen (GD MARE) (7) og ved direkte forvaltning, som varetages af GD MARE. På politikområdet Sundhed og forbrugerbeskyttelse, som forvaltes centralt af GD SANCO (8), bidrager EU både til beskyttelse af menneskers, dyrs og planters sundhed og til forbrugervelfærd. |
| --- | --- |

4.3.

Med hensyn til de andre politikområder er formålet med Unionens miljøpolitik at bidrage til at beskytte og forbedre miljøkvaliteten, borgernes livskvalitet og en rationel udnyttelse af naturressourcerne, herunder også på internationalt niveau. Udgifterne afholdes centralt af GD ENV (5) og, når der er tale om området klimaindsats, af GD CLIMA (6). Den fælles fiskeripolitik under politikområdet Maritime anliggender og fiskeri forfølger stort set de samme overordnede mål som den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 3.2). Dette politikområde forvaltes både ved delt forvaltning med medlemsstaterne og Kommissionen (GD MARE) (7) og ved direkte forvaltning, som varetages af GD MARE. På politikområdet Sundhed og forbrugerbeskyttelse, som forvaltes centralt af GD SANCO (8), bidrager EU både til beskyttelse af menneskers, dyrs og planters sundhed og til forbrugervelfærd.

| 4.4. | Den største risiko med hensyn til formel rigtighed for denne gruppe af politikområder, og navnlig for udvikling af landdistrikter, er, at udgifterne ikke er støtteberettigede, fordi de ofte meget komplekse regler og betingelser for støtteberettigelse ikke er overholdt. |
| --- | --- |

4.4.

Den største risiko med hensyn til formel rigtighed for denne gruppe af politikområder, og navnlig for udvikling af landdistrikter, er, at udgifterne ikke er støtteberettigede, fordi de ofte meget komplekse regler og betingelser for støtteberettigelse ikke er overholdt.

| 4.4. | Med hensyn til de komplekse regler og betingelser for støtteberettigelse, som Retten henviser til, påpeger Kommissionen, at de i vid udstrækning er en følge af de ambitiøse mål for politikken for udvikling af landdistrikterne.

  Ikke desto mindre er de lovgivningsmæssige rammer for programmeringsperioden 2014-2020 blevet forenklet. |
| --- | --- |

4.4.

Ikke desto mindre er de lovgivningsmæssige rammer for programmeringsperioden 2014-2020 blevet forenklet.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 4.5. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. I forbindelse med revisionen vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

4.5.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. I forbindelse med revisionen vedrørende udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed skal følgende specifikke forhold bemærkes:

4.5.

| a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 177 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af 162 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter i 16 medlemsstater og 1 kandidatland (9) og 15 transaktioner vedrørende miljø, fiskeri og sundhed i 5 medlemsstater (10). |
| --- | --- |

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 177 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af 162 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter i 16 medlemsstater og 1 kandidatland (9) og 15 transaktioner vedrørende miljø, fiskeri og sundhed i 5 medlemsstater (10).

| b) | Rettens test havde fokus på krydsoverensstemmelseskravene (som beskrives i punkt 3.13), på de forpligtelser, der skal opfyldes i forbindelse med GLM (god landbrugs- og miljømæssig stand) og et udvalg af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav (11) (SMR), som revisorerne kunne fremskaffe dokumentation for og drage en konklusion om på det tidspunkt, hvor revisionsbesøgene fandt sted (12). |
| --- | --- |

b)

Rettens test havde fokus på krydsoverensstemmelseskravene (som beskrives i punkt 3.13), på de forpligtelser, der skal opfyldes i forbindelse med GLM (god landbrugs- og miljømæssig stand) og et udvalg af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav (11) (SMR), som revisorerne kunne fremskaffe dokumentation for og drage en konklusion om på det tidspunkt, hvor revisionsbesøgene fandt sted (12).

| b) | Se svaret til punkt 4.15. |
| --- | --- |

b)

Se svaret til punkt 4.15.

| c) | Som led i vurderingen af de kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med udvikling af landdistrikter, blev otte betalingsorganer (13) i otte medlemsstater (14) undersøgt. Endvidere blev kontrolsystemerne vedrørende krydsoverensstemmelse kontrolleret i fire medlemsstater (15). Med hensyn til de andre politikområder blev systemerne vedrørende Den Europæiske Fiskerifond (EFF) i Polen og GD MARE undersøgt. |
| --- | --- |

c)

Som led i vurderingen af de kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med udvikling af landdistrikter, blev otte betalingsorganer (13) i otte medlemsstater (14) undersøgt. Endvidere blev kontrolsystemerne vedrørende krydsoverensstemmelse kontrolleret i fire medlemsstater (15). Med hensyn til de andre politikområder blev systemerne vedrørende Den Europæiske Fiskerifond (EFF) i Polen og GD MARE undersøgt.

| d) | Kommissionens årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI (16) (vedrørende udvikling af landdistrikter) og GD MARE blev gennemgået. |
| --- | --- |

d)

Kommissionens årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI (16) (vedrørende udvikling af landdistrikter) og GD MARE blev gennemgået.

| e) | For at kunne vurdere grundlaget for Kommissionens afgørelser om finansiel regnskabsafslutning gennemgik Retten endvidere GD AGRI's revision i tilknytning til afslutningen af regnskaberne (for EGFL — Den Europæiske Garantifond for Landbruget — og for ELFUL). |
| --- | --- |

e)

For at kunne vurdere grundlaget for Kommissionens afgørelser om finansiel regnskabsafslutning gennemgik Retten endvidere GD AGRI's revision i tilknytning til afslutningen af regnskaberne (for EGFL — Den Europæiske Garantifond for Landbruget — og for ELFUL).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 4.6. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Af de 177 transaktioner, som indgik i Rettens revision, var 96 (54 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 48 fejl, som Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 6,7 % (17), hvor hovedkategorierne vises i
  figur 4.1
  . |
| --- | --- |

4.6.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1
  . Af de 177 transaktioner, som indgik i Rettens revision, var 96 (54 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 48 fejl, som Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 6,7 % (17), hvor hovedkategorierne vises i
  figur 4.1
  .

| 4.6. | Kommissionen bemærker, at de fejlprocenter, som Retten angiver, er et årligt skøn, hvor der tages højde for tilbageførsler og korrigerende foranstaltninger, som blev gennemført forud for Rettens revision. Kommissionen bemærker endvidere, at de relevante udgifter vil være genstand for korrektion i de efterfølgende år i form af finansielle nettokorrektioner som følge af den efterprøvende regnskabsafslutning samt gennem tilbageførsler fra støttemodtagere. Kommissionen mener, at Rettens årlige repræsentative fejlprocent bør ses i lyset af de finansielle nettokorrektioners og tilbageførslernes flerårige karakter.

  Kommissionen bemærker den mest sandsynlige fejlprocent i henhold til Rettens skøn, som er lavere end fejlprocenten for sidste år. Kommissionen bemærker endvidere, at de finansielle nettokorrektioner, som Kommissionen har indført over for medlemsstaterne, og de tilbageførsler fra støttemodtagere, som blev gennemført for ELFUL, som omhandlet i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 udgjorde 327,77 mio. EUR i 2013 (2,53 % af de samlede udgifter). |
| --- | --- |

4.6.

Kommissionen bemærker den mest sandsynlige fejlprocent i henhold til Rettens skøn, som er lavere end fejlprocenten for sidste år. Kommissionen bemærker endvidere, at de finansielle nettokorrektioner, som Kommissionen har indført over for medlemsstaterne, og de tilbageførsler fra støttemodtagere, som blev gennemført for ELFUL, som omhandlet i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 udgjorde 327,77 mio. EUR i 2013 (2,53 % af de samlede udgifter).

Figur 4.1 —   Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Udvikling af landdistrikter

| 4.7. | For så vidt angår udgifterne til udvikling af landdistrikter var 92 (57 %) af de 162 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl, hvoraf de 48 (52 %) var kvantificerbare. |
| --- | --- |

4.7.

For så vidt angår udgifterne til udvikling af landdistrikter var 92 (57 %) af de 162 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl, hvoraf de 48 (52 %) var kvantificerbare.

| 4.7. | Hyppigheden af fejl, som Retten har fundet i forbindelse med udvikling af landdistrikter, er faldet fra 63 % i 2012 til 57 %. Fejlprocenten for udvikling af landdistrikter skal ligeledes ses i lyset af de ambitiøse mål for politikken for udvikling af landdistrikter.

  Kommissionen bemærker, at 11 af de ovennævnte kvantificerede fejl kun vedrørte overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene. Kommissionen mener derfor, eftersom krydsoverensstemmelseskravet hverken påvirker landbrugernes berettigelse til støtte fra den fælles landbrugspolitik (første og anden søjle) eller de regelmæssige betalinger, at en udelukkelse af disse fejl betyder, at antallet af transaktioner, der påvirkes af kvantificerbare fejl, falder til 37 (40 %).


  I sin erklæring om sikkerhed for 2013 tog generaldirektøren for GD AGRI forbehold vedrørende udgifterne til udvikling af landdistrikter for 19 medlemsstater (31 betalingsorganer). Forbeholdene blev udstedt på grund af de mange forekomster af svagheder i de underliggende transaktioner og blev ledsaget af en anmodning til de berørte medlemsstater om at tage hånd om manglerne gennem afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.7.

Kommissionen bemærker, at 11 af de ovennævnte kvantificerede fejl kun vedrørte overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene. Kommissionen mener derfor, eftersom krydsoverensstemmelseskravet hverken påvirker landbrugernes berettigelse til støtte fra den fælles landbrugspolitik (første og anden søjle) eller de regelmæssige betalinger, at en udelukkelse af disse fejl betyder, at antallet af transaktioner, der påvirkes af kvantificerbare fejl, falder til 37 (40 %).

I sin erklæring om sikkerhed for 2013 tog generaldirektøren for GD AGRI forbehold vedrørende udgifterne til udvikling af landdistrikter for 19 medlemsstater (31 betalingsorganer). Forbeholdene blev udstedt på grund af de mange forekomster af svagheder i de underliggende transaktioner og blev ledsaget af en anmodning til de berørte medlemsstater om at tage hånd om manglerne gennem afhjælpende foranstaltninger.

| 4.8. | For så vidt angår 20 kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelig mange oplysninger (fra de endelige modtagere, fra deres revisorer eller fra de nationale myndigheders egen kontrol) til, at de kunne forhindre, opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne over for Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst vedrørende dette kapitel have været 4,7 procentpoint lavere. I tre tilfælde konstaterede Retten endvidere, at den fejl, den havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,5 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst. |
| --- | --- |

4.8.

For så vidt angår 20 kvantificerbare fejl begået af endelige modtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelig mange oplysninger (fra de endelige modtagere, fra deres revisorer eller fra de nationale myndigheders egen kontrol) til, at de kunne forhindre, opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne over for Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst vedrørende dette kapitel have været 4,7 procentpoint lavere. I tre tilfælde konstaterede Retten endvidere, at den fejl, den havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,5 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst.

| 4.8. | Kommissionen er enig i, at de nationale myndigheder kunne have opdaget mange af de fejl, som Retten fandt: Reglerne om den fælles landbrugspolitik giver medlemsstaterne alle de nødvendige instrumenter til at mindske de fleste risici for fejl. Efter generaldirektøren for GD AGRI's forbehold i 2011, 2012 og 2013 er der udarbejdet omfattende handlingsplaner i samarbejde med medlemsstaterne for at identificere de grundlæggende årsager til fejlene og passende afhjælpende foranstaltninger.

  For programmeringsperioden 2014-2020 skal alle programmer for udvikling af landdistrikter indeholde en forhåndsvurdering af, om foranstaltninger kan verificeres og kontrolleres, som skal udføres af forvaltningsmyndigheden og betalingsorganet sammen.


  Derudover har Kommissionen siden 2013 intensiveret sin revision af udgifterne til udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

4.8.

For programmeringsperioden 2014-2020 skal alle programmer for udvikling af landdistrikter indeholde en forhåndsvurdering af, om foranstaltninger kan verificeres og kontrolleres, som skal udføres af forvaltningsmyndigheden og betalingsorganet sammen.

Derudover har Kommissionen siden 2013 intensiveret sin revision af udgifterne til udvikling af landdistrikter.

| 4.9. | I revisionen indgik en undersøgelse af transaktioner fra 31 forskellige foranstaltninger. Af de 162 transaktioner var 61 arealrelaterede og 101 ikke-arealrelaterede. Der blev konstateret fejl i de udvalgte transaktioner i alle de 16 medlemsstater, som blev besøgt. Ligesom i de foregående år tegnede de ikke-arealrelaterede foranstaltninger sig for den største andel (75 %) i den mest sandsynlige fejlforekomst, jf. punkt 4.6. |
| --- | --- |

4.9.

I revisionen indgik en undersøgelse af transaktioner fra 31 forskellige foranstaltninger. Af de 162 transaktioner var 61 arealrelaterede og 101 ikke-arealrelaterede. Der blev konstateret fejl i de udvalgte transaktioner i alle de 16 medlemsstater, som blev besøgt. Ligesom i de foregående år tegnede de ikke-arealrelaterede foranstaltninger sig for den største andel (75 %) i den mest sandsynlige fejlforekomst, jf. punkt 4.6.

| 4.9. | Kommissionen fandt under sin egen revision i visse medlemsstater mangler svarende til dem, som Revisionsretten fandt. Der er indført betydelige finansielle nettokorrektioner for de relevante medlemsstater (eller den efterprøvende regnskabsafslutning vil blive gennemført med henblik på at foretage sådanne korrektioner) for at beskytte EU-budgettet.

  Endvidere skal de relevante medlemsstater træffe afhjælpende foranstaltninger, hvor der blev taget forbehold (se punkt 4.8).


  Det laveste fejlniveau for arealrelaterede foranstaltninger bekræfter, at når det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) gennemføres korrekt, er det et effektivt system til at forebygge og rette fejl. |
| --- | --- |

4.9.

Endvidere skal de relevante medlemsstater træffe afhjælpende foranstaltninger, hvor der blev taget forbehold (se punkt 4.8).

Det laveste fejlniveau for arealrelaterede foranstaltninger bekræfter, at når det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) gennemføres korrekt, er det et effektivt system til at forebygge og rette fejl.

| 4.10. | De fleste af de kvantificerbare fejl skyldtes manglende overholdelse af støtteberettigelseskravene, især dem, som vedrører:






  a) | forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug |
| --- | --- | --- |

4.10.

De fleste af de kvantificerbare fejl skyldtes manglende overholdelse af støtteberettigelseskravene, især dem, som vedrører:

a)

forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug

| b) | de specifikke krav i forbindelse med investeringsprojekter, modtagere og udgifter |
| --- | --- |

b)

de specifikke krav i forbindelse med investeringsprojekter, modtagere og udgifter

| c) | reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

c)

reglerne for offentlige indkøb.

I de følgende punkter beskrives disse fejl nærmere.

| 4.10. | Kommissionen fandt også lignende tilfælde i sin egen revision i medlemsstaterne. I relevante tilfælde tager Kommissionen anbefalinger vedrørende afhjælpende foranstaltninger op med de nationale myndigheder og udelukker ikkestøtteberettigede udgifter fra EU's finansiering.

  De fleste af de specifikke krav, som Retten henviser til, er ikke fastlagt i EU-retten, men er kriterier for støtteberettigelse, som medlemsstaterne har fastsat for bedre at nå målene i politikken om udvikling af landdistrikter i den pågældende medlemsstat.


  Hvad angår offentlige indkøb, henvises til svaret til punkt 4.13. |
| --- | --- |

4.10.

De fleste af de specifikke krav, som Retten henviser til, er ikke fastlagt i EU-retten, men er kriterier for støtteberettigelse, som medlemsstaterne har fastsat for bedre at nå målene i politikken om udvikling af landdistrikter i den pågældende medlemsstat.

Hvad angår offentlige indkøb, henvises til svaret til punkt 4.13.

| 4.11. | Den reviderede stikprøve omfattede 36 transaktioner i forbindelse med betalinger for miljøvenligt landbrug, som vedrører anvendelsen af produktionsmetoder i landbruget, der er kompatible med beskyttelse af miljøet og naturressourcerne og bevaring af landskabet. Retten konstaterede syv tilfælde (19 %), hvor landbrugerne ikke havde opfyldt alle betalingsbetingelserne. I tekstboks 4.1 gives et eksempel på en af de fejl af denne type, som Retten konstaterede. |
| --- | --- |

4.11.

Den reviderede stikprøve omfattede 36 transaktioner i forbindelse med betalinger for miljøvenligt landbrug, som vedrører anvendelsen af produktionsmetoder i landbruget, der er kompatible med beskyttelse af miljøet og naturressourcerne og bevaring af landskabet. Retten konstaterede syv tilfælde (19 %), hvor landbrugerne ikke havde opfyldt alle betalingsbetingelserne. I tekstboks 4.1 gives et eksempel på en af de fejl af denne type, som Retten konstaterede.

| 4.11. | Kommissionen bemærker, at den fejlprocent, som Retten har fundet i forbindelse med betalinger for miljøvenligt landbrug, er faldet fra 26 % i 2012 til 19 % i 2013.

  Kommissionen har revideret gennemførelsen af miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i alle medlemsstater i programmeringsperioden 2007-2013. Uanset eventuelle resterende svagheder er den overordnede kvalitet af gennemførelsen forbedret i perioden. |
| --- | --- |

4.11.

Kommissionen har revideret gennemførelsen af miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i alle medlemsstater i programmeringsperioden 2007-2013. Uanset eventuelle resterende svagheder er den overordnede kvalitet af gennemførelsen forbedret i perioden.

Tekstboks 4.1 —   Eksempel på en støtteberettigelsesfejl: manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug

En modtager i Italien (Sardinien) havde forpligtet sig til ikke at anvende skadelige plantebeskyttelsesmidler på artiskokker. Under sit besøg på stedet konstaterede Retten, at modtageren havde anvendt sådanne midler 12 gange i den periode, revisionen vedrørte.

Der blev også konstateret manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug i Italien (Piemonte), Ungarn, Nederlandene, Polen og Rumænien.

Tekstboks 4.1 —
     
  Eksempel på en støtteberettigelsesfejl: manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug

Med hensyn til de medlemsstater, som Retten nævner, opdagede Kommissionen også svagheder, og der vil blive foretaget en efterprøvende regnskabsafslutning med hensyn til Ungarn, Italien (Piemonte), Nederlandene, Polen og Rumænien, som vil medføre finansielle nettokorrektioner, der dækker risikoen for EU-budgettet.

| 4.12. | Støtteberettigelseskriterier og udvælgelsesprocedurer gør det nemmere at målrette støtten til bestemte kategorier af modtagere og dermed sikre, at midlerne til udvikling af landdistrikterne anvendes mere effektivt. 24 (24 %) af de 101 undersøgte transaktioner, som vedrørte investeringsprojekter, overholdt imidlertid ikke støtteberettigelseskravene. Et eksempel på fejl af denne type gives i tekstboks 4.2. |
| --- | --- |

4.12.

Støtteberettigelseskriterier og udvælgelsesprocedurer gør det nemmere at målrette støtten til bestemte kategorier af modtagere og dermed sikre, at midlerne til udvikling af landdistrikterne anvendes mere effektivt. 24 (24 %) af de 101 undersøgte transaktioner, som vedrørte investeringsprojekter, overholdt imidlertid ikke støtteberettigelseskravene. Et eksempel på fejl af denne type gives i tekstboks 4.2.

| 4.12. | Kommissionen har på grundlag af sine egne revisionsresultater anvendt finansielle nettokorrektioner i denne henseende og vil fortsat gøre dette efter behov. I handlingsplanerne til reduktion af fejlprocenten i udvikling af landdistrikter er støtteberettigelse og udvælgelseskriterier to af de omhandlede områder. |
| --- | --- |

4.12.

Tekstboks 4.2 —   Eksempel på en støtteberettigelsesfejl: Modtageren var ikke støtteberettiget

Foranstaltningen »Forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter« yder investeringsstøtte. Støtten skal målrettes virksomheder under en vis størrelse, da man mener, at disse bedre er i stand til at øge værdien af lokale produkter. I Portugal skal modtagere af støtte under denne foranstaltning have færre end 750 ansatte eller en omsætning på mindre end 200 millioner euro. Tallene for de kontrollerende virksomheder (f.eks. majoritetsaktionærer) skal medtages for at opfylde dette krav.

En af de reviderede modtagere i Portugal modtog 5 23  644 euro i EU-støtte for at udvide sine anlæg til produktion af olivenolie. Retten konstaterede, at virksomheden var ejet af to store multinationale selskaber og dermed overskred begge støtteberettigelseskrav i relation til størrelse mere end 300 gange. Modtageren var derfor ikke berettiget til støtte, og der burde ikke være blevet afholdt nogen betaling.

Der blev også konstateret manglende overholdelse af støtteberettigelseskravene i forbindelse med investeringsprojekter eller i relation til de pågældende udgifter i Bulgarien, Danmark, Tyskland (Brandenburg og Berlin), Grækenland, Spanien (Andalusien), Frankrig, Italien (Piemonte), Letland, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal (Azorerne), Rumænien og Finland.

Tekstboks 4.2 —
     
  Eksempel på en støtteberettigelsesfejl: Modtageren var ikke støtteberettiget

Kommissionen er enig i Rettens tilkendegivelse af eksemplet i tekstboks 4.2, som den vil følge op på gennem den efterprøvende regnskabsafslutning. Kommissionen var allerede bekendt med de identificerede mangler og har fundet svagheder i kontrollen med støtteberettigelseskriterierne for små og mellemstore virksomheder i en af dens egne revisionsmissioner til Portugal i 2012. Der vil blive foreslået en finansiel nettokorrektion for disse mangler gennem den efterprøvende regnskabsafslutning.

| 4.13. | I forbindelse med 24 af de undersøgte transaktioner skulle modtageren overholde reglerne for offentlige indkøb. Disse regler er udformet for at sikre, at de nødvendige goder og tjenesteydelser indkøbes på de mest fordelagtige betingelser under overholdelse af principperne om lige adgang til offentlige kontrakter og om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. Retten konstaterede 11 tilfælde, hvor en eller flere af disse regler var blevet brudt. Fem af disse blev indberettet som kvantificerbare fejl, fordi der var tale om alvorlige brud på udbudsreglerne, og et eksempel herpå vises i tekstboks 4.3. |
| --- | --- |

4.13.

I forbindelse med 24 af de undersøgte transaktioner skulle modtageren overholde reglerne for offentlige indkøb. Disse regler er udformet for at sikre, at de nødvendige goder og tjenesteydelser indkøbes på de mest fordelagtige betingelser under overholdelse af principperne om lige adgang til offentlige kontrakter og om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling. Retten konstaterede 11 tilfælde, hvor en eller flere af disse regler var blevet brudt. Fem af disse blev indberettet som kvantificerbare fejl, fordi der var tale om alvorlige brud på udbudsreglerne, og et eksempel herpå vises i tekstboks 4.3.

| 4.13. | Offentlige indkøb er en central del af handlingsplanerne om udvikling af landdistrikter som omhandlet i punkt 4.8.

  Kommissionen vil også gerne understrege, at en fejl i de offentlige indkøb ikke nødvendigvis er lig med svig eller misbrug af EU-midler. Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb betyder heller ikke, at 100 % af de relevante udgifter er blevet misbrugt. Meget ofte er de politiske mål for de enkelte handlinger nået, og skatteydernes penge er ikke gået tabt.


  For at håndhæve de eksisterende regler om offentlige indkøb har Kommissionen vedtaget nye retningslinjer for fastlæggelse af finansielle nettokorrektioner til de udgifter, som finansieres af Unionen i henhold til delt forvaltning, ved manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb (Kommissionens afgørelse C(2013)9527). Med hensyn til disse retningslinjer vurderes manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb på grundlag af proportionalitetsprincippet. Hvad angår Rettens eksempler i tekstboks 4.3, fandt Kommissionen også betydelige mangler i visse medlemsstater. Den efterprøvende regnskabsafslutning er på vej, og de finansielle nettokorrektioner vil blive anvendt om nødvendigt. |
| --- | --- |

4.13.

Kommissionen vil også gerne understrege, at en fejl i de offentlige indkøb ikke nødvendigvis er lig med svig eller misbrug af EU-midler. Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb betyder heller ikke, at 100 % af de relevante udgifter er blevet misbrugt. Meget ofte er de politiske mål for de enkelte handlinger nået, og skatteydernes penge er ikke gået tabt.

For at håndhæve de eksisterende regler om offentlige indkøb har Kommissionen vedtaget nye retningslinjer for fastlæggelse af finansielle nettokorrektioner til de udgifter, som finansieres af Unionen i henhold til delt forvaltning, ved manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb (Kommissionens afgørelse C(2013)9527). Med hensyn til disse retningslinjer vurderes manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb på grundlag af proportionalitetsprincippet. Hvad angår Rettens eksempler i tekstboks 4.3, fandt Kommissionen også betydelige mangler i visse medlemsstater. Den efterprøvende regnskabsafslutning er på vej, og de finansielle nettokorrektioner vil blive anvendt om nødvendigt.

Tekstboks 4.3 —   Eksempel på en støtteberettigelsesfejl: manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

Tekstboks 4.3 —
     
  Eksempel på en støtteberettigelsesfejl: manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb

I Frankrig modtog en landkommune ELFUL-støtte til finansiering af et projekt om renovering og udvidelse af en offentlig bygning, hvori også indgik anlægsarbejde og konsulenttjenester.

Se svaret til punkt 4.13.

En af de kontrakter, som var en del af projektet, blev ikke tildelt den lavest bydende, men der var ingen dokumentation, som kunne begrunde denne behandling. Med hensyn til konsulenttjenesterne fik modtageren tre interessetilkendegivelser uden pristilbud. Alle tre tilbudsgiveres faglige kapacitet blev vurderet som tilstrækkelig til projektet, men modtageren forhandlede kun prisen med ét selskab og indgik kontrakten uden at indhente tilbud fra de to andre bydende.

På grund af den manglende overholdelse af de grundlæggende principper om ligebehandling og gennemsigtighed, der gælder for offentlige indkøb, er de pågældende udgifter ikke støtteberettigede.

Retten konstaterede også brud på reglerne om offentlige indkøb i Bulgarien, Tyskland (Brandenburg og Berlin, Sachsen), Spanien (Andalusien), Nederlandene, Polen, Rumænien og Finland.

Se svaret til punkt 4.13.

| 4.14. | Svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne kan indvirke på en lang række betalinger, da de vedrører alle de transaktioner af samme type, som behandles i det pågældende system. 40 % af de 92 fejl, som Retten konstaterede, var opstået som følge af forhold, der berørte mere end én transaktion. Disse fejl kan eventuelt have finansiel indvirkning. I tekstboks 4.4 er der et eksempel på en sådan fejl. |
| --- | --- |

4.14.

Svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne kan indvirke på en lang række betalinger, da de vedrører alle de transaktioner af samme type, som behandles i det pågældende system. 40 % af de 92 fejl, som Retten konstaterede, var opstået som følge af forhold, der berørte mere end én transaktion. Disse fejl kan eventuelt have finansiel indvirkning. I tekstboks 4.4 er der et eksempel på en sådan fejl.

Tekstboks 4.4 —   Eksempel på fejl, som indvirker på mere end én transaktion

Tekstboks 4.4 –
     
  Eksempel på fejl, som indvirker på mere end én transaktion

Landbrugere under pensionsalderen, som ophører med at drive landbrug for at overdrage bedriften til andre landbrugere, kan modtage støtte til førtidspensionering under ELFUL. Programmet for udvikling af landdistrikter i Polen fastsætter, at støtten til førtidspensionering skal nedsættes med det beløb, der udbetales i pension fra staten, når modtageren har nået den lovbestemte pensionsalder og har været omfattet af en pensionsforsikring i mindst 25 år.

Kommissionen ønsker at præcisere, at der ikke er nogen antydning af, at der forekom dobbeltbetaling til pensionisten, men at EU-budgettet har båret omkostninger, der burde have været finansieret af det nationale budget.

Kommissionen er enig med Retten i, at de nationale myndigheder burde have sikret, at eventuelle rettigheder i forbindelse med nationale pensioner burde have været fratrukket støtten til førtidspensionering, uanset at modtageren ikke fik udbetalt sin nationale pension. Inden for rammerne af den efterprøvende regnskabsafslutning følger Kommissionen op på Rettens konstateringer i forhold til de nationale myndigheder med henblik på at beskytte EU's finansielle interesser og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb.

Betalingsorganet havde ikke indført hensigtsmæssige kontroller, som kunne sikre, at dette krav var opfyldt. En 63 år gammel modtager blev derfor ved med at få udbetalt det fulde beløb i støtte til førtidspensionering uden fratræk af pension fra staten, selv om vedkommende opfyldte betingelserne for at få udbetalt denne pension. Retten konkluderer, at det ikke er berettiget, at den del af støtten til førtidspensionering, som svarer til det beløb, der skulle have været betalt over den nationale socialsikringsfond i form af en offentlig pension, finansieres over ELFUL. Denne fejl indvirker på andre transaktioner i Polen, når en landbruger opfylder de betingelser, der er beskrevet i det foregående afsnit.

I Nederlandene, Portugal (Azorerne, det portugisiske fastland) og Finland blev der også konstateret fejl, som indvirker på flere betalinger end dem, der blev undersøgt, og som har finansiel indvirkning.

Inden for rammerne af den efterprøvende regnskabsafslutning følger Kommissionen op på Rettens konstateringer af systemiske fejl (dvs. mangler i forvaltnings- og kontrolsystemer) med henblik på at beskytte EU's finansielle interesser og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb gennem finansielle nettokorrektioner.

| 4.15. | Under visse støtteordninger under ELFUL (18) er modtagere af EU-støtte retligt forpligtet til at overholde krav om »krydsoverensstemmelse«, jf. punkt 3.12. 24 (39 %) af de 61 besøgte landbrugere, som var underlagt bestemmelser om krydsoverensstemmelse, havde ikke overholdt dem, men indvirkningen på den anslåede fejlforekomst er relativt lav (0,2 procentpoint). Der var særlig stor risiko for, at landbrugerne ikke overholdt reglerne om identifikation og registrering af dyr. |
| --- | --- |

4.15.

Under visse støtteordninger under ELFUL (18) er modtagere af EU-støtte retligt forpligtet til at overholde krav om »krydsoverensstemmelse«, jf. punkt 3.12. 24 (39 %) af de 61 besøgte landbrugere, som var underlagt bestemmelser om krydsoverensstemmelse, havde ikke overholdt dem, men indvirkningen på den anslåede fejlforekomst er relativt lav (0,2 procentpoint). Der var særlig stor risiko for, at landbrugerne ikke overholdt reglerne om identifikation og registrering af dyr.

| 4.15. | Overholdelse af krydsoverensstemmelsesforpligtelserne er ikke et kriterium for støtteberettigelse for betalinger i henhold til den fælles landbrugspolitik, og kontrollen af disse krav vedrører derfor ikke lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. Krydsoverensstemmelse er en mekanisme, hvor landbrugerne straffes, når de ikke overholder en række regler, som generelt stammer fra andre politikker end den fælles landbrugspolitik og finder anvendelse på EU's borgere uafhængigt af den fælles landbrugspolitik. Kommissionen mener derfor, at der ikke bør tages hensyn til de reduktioner, som er indført for overtrædelse af krydsoverensstemmelseskravene, i beregningen af fejlprocenterne for den fælles landbrugspolitik.

  Kommissionen mener endvidere, at lovgiveren i den nye rammelovgivning for den fælles landbrugspolitik udtrykkeligt har bekræftet denne tilgang for al støtte under den fælles landbrugspolitik ved i artikel 97, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1306/2013 at anføre, at »Pålæggelse af administrative sanktioner berører ikke lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, som nedsættelsen eller udelukkelsen anvendes på.«


  Med hensyn til de konstaterede problemer vedrørende identifikation og registrering af dyr, er Kommissionen enig i Rettens observation og er særligt opmærksom på disse krav i sin egen krydsoverensstemmelsesrevision. |
| --- | --- |

4.15.

Kommissionen mener endvidere, at lovgiveren i den nye rammelovgivning for den fælles landbrugspolitik udtrykkeligt har bekræftet denne tilgang for al støtte under den fælles landbrugspolitik ved i artikel 97, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1306/2013 at anføre, at »Pålæggelse af administrative sanktioner berører ikke lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, som nedsættelsen eller udelukkelsen anvendes på.«

Med hensyn til de konstaterede problemer vedrørende identifikation og registrering af dyr, er Kommissionen enig i Rettens observation og er særligt opmærksom på disse krav i sin egen krydsoverensstemmelsesrevision.

Miljø, fiskeri og sundhed

| 4.16. | 4 (27 %) af de 15 transaktioner i stikprøven vedrørende miljø, fiskeri og sundhed var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

4.16.

4 (27 %) af de 15 transaktioner i stikprøven vedrørende miljø, fiskeri og sundhed var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

Udvikling af landdistrikter

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 4.17. | Resultaterne af Rettens undersøgelse er sammenfattet i
  bilag 4.2

   (19). |
| --- | --- |

4.17.

Resultaterne af Rettens undersøgelse er sammenfattet i
  bilag 4.2

   (19).

| 4.18. | Medlemsstaternes myndigheder er især ansvarlige for at indføre og anvende:






  a) | passende administrative procedurer og kontrolprocedurer, som sikrer, at ansøgerens anmeldelser er nøjagtige, og at de betingelser, der skal være opfyldt for at være berettiget til at modtage støtte, er overholdt |
| --- | --- | --- |

4.18.

Medlemsstaternes myndigheder er især ansvarlige for at indføre og anvende:

a)

passende administrative procedurer og kontrolprocedurer, som sikrer, at ansøgerens anmeldelser er nøjagtige, og at de betingelser, der skal være opfyldt for at være berettiget til at modtage støtte, er overholdt

| b) | stedlig kontrol, som afhængigt af støtteordningen skal omfatte mindst 5 % af alle støttemodtagere eller af udgifterne (20) |
| --- | --- |

b)

stedlig kontrol, som afhængigt af støtteordningen skal omfatte mindst 5 % af alle støttemodtagere eller af udgifterne (20)

| c) | et system, som kan sikre, at krydsoverensstemmelseskravene er overholdt. |
| --- | --- |

c)

et system, som kan sikre, at krydsoverensstemmelseskravene er overholdt.

| 4.19. | I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og en vurdering af systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. For at opnå en bredere systemdækning og effektivitetsfordele baserede Retten delvist sin vurdering af systemerne på Kommissionens (GD AGRI's) revisioner (for nærmere herom jf. punkt 4.23). |
| --- | --- |

4.19.

I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og en vurdering af systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. For at opnå en bredere systemdækning og effektivitetsfordele baserede Retten delvist sin vurdering af systemerne på Kommissionens (GD AGRI's) revisioner (for nærmere herom jf. punkt 4.23).

| 4.20. | I systemerne i de medlemsstater, som indgik i undersøgelsen, konstaterede Retten følgende hovedsvagheder (21): |
| --- | --- |

4.20.

I systemerne i de medlemsstater, som indgik i undersøgelsen, konstaterede Retten følgende hovedsvagheder (21):

| 4.20. | Kommissionen er klar over svaghederne i medlemsstaternes kontrolsystemer for ELFUL. I GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 er næsten halvdelen af betalingsorganerne omfattet af et forbehold vedrørende ELFUL-udgifter med en anmodning om at træffe de nødvendige afhjælpende foranstaltninger. Som nævnt af Retten i punkt 4.19 er dens vurdering af medlemsstaternes systemer delvist baseret på resultaterne af Kommissionens tjenestegrenes overensstemmelsesrevisioner. |
| --- | --- |

4.20.

| — | I syv ud af otte medlemsstater var der svagheder i den administrative kontrol vedrørende støtteberettigelsesbetingelser og forpligtelser, som f.eks. manglende opdagelse af ikke-støtteberettiget moms eller risiko for dobbeltfinansiering. |
| --- | --- |

—

I syv ud af otte medlemsstater var der svagheder i den administrative kontrol vedrørende støtteberettigelsesbetingelser og forpligtelser, som f.eks. manglende opdagelse af ikke-støtteberettiget moms eller risiko for dobbeltfinansiering.

Når Kommissionen i forbindelse med sine revisioner identificerer svagheder i den administrative kontrol, følger den op på dem i den efterprøvende regnskabsafslutning for at beskytte EU's finansielle interesser.

Kommissionen er bekendt med manglerne vedrørende problemer med støtteberettigelse, herunder indkøbsproceduren og moms. Disse spørgsmål er centrale for de revisioner, der udføres i medlemsstaterne, om investeringsforanstaltninger. Problemerne er blevet og bliver også fortsat behandlet i de handlingsplaner for medlemsstaterne, som er udarbejdet med det formål at mindske fejlprocenten.

I finansieringsperioden 2014-2020 er reglerne om støtteberettiget moms for offentlige organer blevet forenklet, hvilket bør reducere fejlrisikoen.

| — | Evalueringen af omkostningernes rimelighed var utilstrækkelig i alle de fire medlemsstater, hvor dette aspekt blev kontrolleret, f.eks. ved en sammenligning med referenceomkostninger og iværksættelse af udbud. |
| --- | --- |

—

Evalueringen af omkostningernes rimelighed var utilstrækkelig i alle de fire medlemsstater, hvor dette aspekt blev kontrolleret, f.eks. ved en sammenligning med referenceomkostninger og iværksættelse af udbud.

Kommissionen er enig i, at administrativ kontrol med omkostningernes rimelighed er vigtig for at sikre et effektivt kontrolsystem. Kommissionen har i forbindelse med sin overensstemmelsesrevision også fundet svagheder i vurderingen af omkostningernes rimelighed og har indført finansielle nettokorrektioner i denne henseende for at beskytte EU's finansielle interesser.

Kommissionen vil gerne bemærke, at de forenklede omkostninger til godtgørelse af udbetalinger (fast finansiering, standardsatser for enhedsomkostninger og engangsbetalinger) vil blive anvendt mere bredt i den næste programmeringsperiode 2014-2020. Dette bør bidrage til en mere effektiv og korrekt brug af midlerne.

| — | I fire ud af seks medlemsstater var der svagheder i opfølgningen af de uregelmæssigheder, betalingsorganernes havde konstateret, herunder i forbindelse med anvendelsen af nedsættelser eller inddrivelser. |
| --- | --- |

—

I fire ud af seks medlemsstater var der svagheder i opfølgningen af de uregelmæssigheder, betalingsorganernes havde konstateret, herunder i forbindelse med anvendelsen af nedsættelser eller inddrivelser.

Gennem den efterprøvende regnskabsafslutning følger Kommissionen op på eventuelle systemiske mangler, som identificeres i forbindelse med dens revisioner, herunder vedrørende medlemsstaternes uregelmæssighed og gældsforvaltning. Efter denne regnskabsafslutning er hele risikoen for EU-budgettet dækket af finansielle nettokorrektioner. For de fire medlemsstater, som nævnes af Retten, er Kommissionen bekendt med mangler, og der vil blive gennemført en efterprøvende regnskabsafslutning for at beskytte EU-budgettet.

| — | Den stedlige kontrol var af utilstrækkelig kvalitet (f.eks. omfattede den ikke alle tilsagn og forpligtelser) i fem ud af otte medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Den stedlige kontrol var af utilstrækkelig kvalitet (f.eks. omfattede den ikke alle tilsagn og forpligtelser) i fem ud af otte medlemsstater.

Kommissionen selv har også identificeret mangler i kvaliteten af den stedlige kontrol. For at beskytte EU's finansielle interesser følger Kommissionen systematisk op på mangler via den efterfølgende regnskabsafslutning.

| — | I alle fire medlemsstater var der mangler ved udformningen og anvendelsen af systemet vedrørende krydsoverensstemmelse, f.eks. var de nationale GLM-normer utilstrækkelige, eller medlemsstatens gennemførelse af nitratdirektivet var ikke korrekt. |
| --- | --- |

—

I alle fire medlemsstater var der mangler ved udformningen og anvendelsen af systemet vedrørende krydsoverensstemmelse, f.eks. var de nationale GLM-normer utilstrækkelige, eller medlemsstatens gennemførelse af nitratdirektivet var ikke korrekt.

Femte led: Kommissionen er enig i Rettens syn på tre af medlemsstaterne, hvilket bekræftes af resultaterne af Kommissionens krydsoverensstemmelsesrevisioner i disse betalingsorganer.

Den fjerde medlemsstat indgår i revisionsprogrammet for 2015.

Disse svagheder ligner i høj grad dem, som Retten har konstateret og indberettet vedrørende systemerne i de medlemsstater, som den har undersøgt de sidste to år (22). Sådanne svagheder kan for en stor dels vedkommende forklare de fejl, som blev konstateret under testen af transaktioner (jf. punkt 4.8).

| 4.21. | Retten konstaterede svagheder i kontrollen vedrørende reglerne for offentlige indkøb, og disse svagheder var tydelige i alle de tre medlemsstater, hvor dette krav blev undersøgt. Retten undersøgte 17 transaktioner, hvor der var tale om offentlige indkøb, og heraf var otte (47 %) behæftet med fejl. I tre af de otte tilfælde blev der konstateret udgifter, som ikke var støtteberettigede, svarende til et beløb på i alt mere end 4,8 millioner euro i ELFUL-støtte. Et eksempel på ikke-støtteberettigede udgifter, som ikke var blevet opdaget ved medlemsstatens kontrol, gives i tekstboks 4.5. |
| --- | --- |

4.21.

Retten konstaterede svagheder i kontrollen vedrørende reglerne for offentlige indkøb, og disse svagheder var tydelige i alle de tre medlemsstater, hvor dette krav blev undersøgt. Retten undersøgte 17 transaktioner, hvor der var tale om offentlige indkøb, og heraf var otte (47 %) behæftet med fejl. I tre af de otte tilfælde blev der konstateret udgifter, som ikke var støtteberettigede, svarende til et beløb på i alt mere end 4,8 millioner euro i ELFUL-støtte. Et eksempel på ikke-støtteberettigede udgifter, som ikke var blevet opdaget ved medlemsstatens kontrol, gives i tekstboks 4.5.

Tekstboks 4.5 —   Eksempel på at medlemsstatens administrative kontrol ikke er god nok

Tekstboks 4.5 –
     
  Eksempel på, at medlemsstaternes administrative kontrol ikke er god nok

I en sag vedrørende offentlige indkøb kontrolleret i Letland havde betalingsorganet selv modtaget 2 millioner euro i ELFUL-støtte i forbindelse med organets udliciterede IT-system.

Kommissionen vil følge op på de problemer, som Retten nævner, i en overensstemmelsesrevision.

Retten konstaterede, at kontrakten om IT-systemet og den efterfølgende IT-vedligeholdelse var blevet tildelt en virksomhed efter en udbudsprocedure, som var behæftet med flere alvorlige fejl. Selv om betingelserne herfor ikke var opfyldt, havde betalingsorganet for eksempel anvendt en procedure med forhandling og ikke, som krævet i lovgivningen, et offentligt eller begrænset udbud. Når de nødvendige procedurer ikke er fulgt, er udgifterne ikke berettigede til EU-finansiering.

I de sidste to år har Retten rapporteret stort set enslydende sager om indkøb af IT-systemer og tjenester, hvor betalingsorganet selv stod som modtager af ELFUL-støtte og ikke havde overholdt reglerne om offentlige udbud (23). Det viser, at de organer, som er ansvarlige for at kontrollere EU-støtten, ikke altid selv overholder reglerne.

Med hensyn til de eksempler, der nævnes i Rettens tidligere årsberetninger, følger Kommissionen op på Rettens konstateringer i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning og vil om nødvendigt anvende finansielle nettokorrektioner.

Kommissionens systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Kommissionens procedure for regnskabsafslutning

| 4.22. | Forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støtten udbetales af medlemsstaterne, som derefter får udgifterne refunderet af Kommissionen (hver måned, når der er tale om EGFL, og kvartalsvis for ELFUL). For at kunne påtage sig det endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet anvender Kommissionen to særskilte procedurer: |
| --- | --- |

4.22.

Forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Støtten udbetales af medlemsstaterne, som derefter får udgifterne refunderet af Kommissionen (hver måned, når der er tale om EGFL, og kvartalsvis for ELFUL). For at kunne påtage sig det endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet anvender Kommissionen to særskilte procedurer:

| a) | en årlig procedure for finansiel regnskabsafslutning, som dækker hvert enkelt af de godkendte betalingsorganers årsregnskab og interne kontrolsystem. Den afgørelse om regnskabsafslutning, der træffes i den forbindelse, er baseret på revisioner, som udføres af uafhængige godkendelsesorganer i medlemsstaterne og forelægges for Kommissionen |
| --- | --- |

a)

en årlig procedure for finansiel regnskabsafslutning, som dækker hvert enkelt af de godkendte betalingsorganers årsregnskab og interne kontrolsystem. Den afgørelse om regnskabsafslutning, der træffes i den forbindelse, er baseret på revisioner, som udføres af uafhængige godkendelsesorganer i medlemsstaterne og forelægges for Kommissionen

| b) | en flerårig procedure for efterprøvende regnskabsafslutning, som kan medføre finansielle korrektioner for den pågældende medlemsstat, hvis udgifterne i et eller flere regnskabsår ikke har overholdt EU-reglerne. De afgørelser, der træffes i den forbindelse, er baseret på overensstemmelsesrevisioner, som udføres af Kommissionen. |
| --- | --- |

b)

en flerårig procedure for efterprøvende regnskabsafslutning, som kan medføre finansielle korrektioner for den pågældende medlemsstat, hvis udgifterne i et eller flere regnskabsår ikke har overholdt EU-reglerne. De afgørelser, der træffes i den forbindelse, er baseret på overensstemmelsesrevisioner, som udføres af Kommissionen.

| 4.23. | Retten gennemgik 20 af Kommissionens overensstemmelsesrevisioner og undersøgte, om de overholdt de internationale revisionsstandarder. De fleste af nøgleelementerne var på plads og i overensstemmelse med de vigtigste af de lovbestemte krav. Retten så forbedringer i forhold til sidste år, f.eks. med hensyn til revisionsdokumentationen, og fandt, at resultaterne af Kommissionens revisioner vedrørende ELFUL og krydsoverensstemmelse var af tilstrækkelig høj kvalitet til, at Retten kan anvende dem som led i sin egen vurdering af medlemsstaternes systemer. Der er dog stadig svagheder, især med hensyn til EGFL, i forbindelse med kvalitetskontrol, systematisk anvendelse af tjeklister og den måde, hvorpå beviset vurderes og konklusionerne drages. Retten har fremsat lignende bemærkninger de sidste to år (24). |
| --- | --- |

4.23.

Retten gennemgik 20 af Kommissionens overensstemmelsesrevisioner og undersøgte, om de overholdt de internationale revisionsstandarder. De fleste af nøgleelementerne var på plads og i overensstemmelse med de vigtigste af de lovbestemte krav. Retten så forbedringer i forhold til sidste år, f.eks. med hensyn til revisionsdokumentationen, og fandt, at resultaterne af Kommissionens revisioner vedrørende ELFUL og krydsoverensstemmelse var af tilstrækkelig høj kvalitet til, at Retten kan anvende dem som led i sin egen vurdering af medlemsstaternes systemer. Der er dog stadig svagheder, især med hensyn til EGFL, i forbindelse med kvalitetskontrol, systematisk anvendelse af tjeklister og den måde, hvorpå beviset vurderes og konklusionerne drages. Retten har fremsat lignende bemærkninger de sidste to år (24).

| 4.23. | Kommissionen glæder sig over Rettens tilkendegivelse af de forbedringer, der er sket i forbindelse med revisionsprocedurerne. Med hensyn til de svagheder, som blev identificeret for EGFL, arbejdes der fortsat på at forbedre systemet. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | GD AGRI oplyste, at generaldirektoratets overensstemmelsesrevisioner i 2013 dækkede 42 % af EGFL's og ELFUL's udgifter, den samme procent, som generaldirektoratet oplyste i 2012. De udgifter, Kommissionens revision dækker, er direkte knyttet til de finansielle korrektioner. Retten kunne imidlertid ikke kontrollere, om det oplyste tal var nøjagtigt, eftersom den ikke kunne få tilstrækkelige oplysninger fra Kommissionen om, hvordan det var beregnet. |
| --- | --- |

4.24.

GD AGRI oplyste, at generaldirektoratets overensstemmelsesrevisioner i 2013 dækkede 42 % af EGFL's og ELFUL's udgifter, den samme procent, som generaldirektoratet oplyste i 2012. De udgifter, Kommissionens revision dækker, er direkte knyttet til de finansielle korrektioner. Retten kunne imidlertid ikke kontrollere, om det oplyste tal var nøjagtigt, eftersom den ikke kunne få tilstrækkelige oplysninger fra Kommissionen om, hvordan det var beregnet.

| 4.24. | Retten har gjort visse interessante og relevante observationer om den detaljerede metode til beregning af de udgifter, som revisionerne dækker. Kommissionen vil undersøge denne metode med henblik på at ensrette beregningen af dækningen i forbindelse med dens nye flerårige revisionsarbejdsprogram. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Kommissionens overensstemmelsesrevisioner er systembaserede, og det kontrolleres ikke, om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Stikprøverne udtages skønsmæssigt eller tilfældigt og omfatter udgifter, som vedrører flere regnskabsår, men er ikke repræsentative. Som følge heraf kan Kommissionens ikke anvende sit revisionsarbejde til at beregne en årlig fejlprocent, og de finansielle korrektioner, som foretages på grundlag heraf, er i de fleste tilfælde faste korrektioner. Faste korrektioner kan anvendes, når det ikke er muligt præcist at identificere de uretmæssigt anvendte beløb (25). Hertil kommer, at der anvendes faste korrektioner, typisk 2 % eller 5 %, uanset hvor mange kontrolsvagheder der er konstateret. |
| --- | --- |

4.25.

Kommissionens overensstemmelsesrevisioner er systembaserede, og det kontrolleres ikke, om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Stikprøverne udtages skønsmæssigt eller tilfældigt og omfatter udgifter, som vedrører flere regnskabsår, men er ikke repræsentative. Som følge heraf kan Kommissionens ikke anvende sit revisionsarbejde til at beregne en årlig fejlprocent, og de finansielle korrektioner, som foretages på grundlag heraf, er i de fleste tilfælde faste korrektioner. Faste korrektioner kan anvendes, når det ikke er muligt præcist at identificere de uretmæssigt anvendte beløb (25). Hertil kommer, at der anvendes faste korrektioner, typisk 2 % eller 5 %, uanset hvor mange kontrolsvagheder der er konstateret.

| 4.25. | Godkendelsesorganerne skal fra ansøgningsåret 2014 kontrollere et repræsentativt udsnit af transaktioner, som gør dem i stand til at udtale sig om lovligheden og den formelle rigtighed og godkende en fejlprocent. På den anden side er formålet med Kommissionens overensstemmelsesrevisioner at opnå sikkerhed for, at de forvaltnings- og kontrolsystemer, der gennemføres af medlemsstaterne i henhold til den delte forvaltning under den fælles landbrugspolitik, stemmer overens med reglerne, og, såfremt sådanne systemer viser sig at være mangelfulde, at beskytte EU-budgettet gennem finansielle nettokorrektioner. Kommissionens tilstræber med sin efterprøvende regnskabsafslutning ikke at gennemføre en substansrevision, som vil sætte den i stand til at beregne fejlprocenter med hensyn til de enkelte betalingsorganer, for hvilke der overvejes finansielle korrektioner. Formålet med de stikprøver, der undersøges i missionerne, er at teste det undersøgte system. De behøver således ikke at være repræsentative.

  Finansielle nettokorrektioner fastsættes på grundlag af arten og alvoren af overtrædelsen og den finansielle skade for EU-budgettet. Om muligt beregnes beløbet på grundlag af det faktiske tab eller på grundlag af en ekstrapolering. Hvor dette ikke er muligt med en forholdsmæssig indsats, hvor medlemsstaterne ikke udnytter muligheden for at gøre en ekstra indsats for at få en beregnet vurdering af tabet for EU-budgettet, eller hvor sidstnævnte er ufuldstændigt eller ikke tilstrækkeligt præcist, anvendes fast finansiering, der tager højde for arten og alvoren af de konstaterede mangler i de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer. Reglerne for anvendelse af finansielle korrektioner blev revideret i den horisontale forordning for rammelovgivningen for den fælles landbrugspolitik 2013-2020 (forordning (EF) nr. 1306/2013), som kræver præcise kriterier for at vurdere risikoen for EU. I denne henseende indeholdt den delegerede retsakt mere præcise bestemmelser om metoderne og kriterierne for beregning af de finansielle nettokorrektioner i forhold til risikoen for uregelmæssige udgifter. Der anvendes f.eks. strengere regler og større finansielle nettokorrektioner, hvis der findes tre eller flere forskellige mangler i kontrolsystemet. |
| --- | --- |

4.25.

Finansielle nettokorrektioner fastsættes på grundlag af arten og alvoren af overtrædelsen og den finansielle skade for EU-budgettet. Om muligt beregnes beløbet på grundlag af det faktiske tab eller på grundlag af en ekstrapolering. Hvor dette ikke er muligt med en forholdsmæssig indsats, hvor medlemsstaterne ikke udnytter muligheden for at gøre en ekstra indsats for at få en beregnet vurdering af tabet for EU-budgettet, eller hvor sidstnævnte er ufuldstændigt eller ikke tilstrækkeligt præcist, anvendes fast finansiering, der tager højde for arten og alvoren af de konstaterede mangler i de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer. Reglerne for anvendelse af finansielle korrektioner blev revideret i den horisontale forordning for rammelovgivningen for den fælles landbrugspolitik 2013-2020 (forordning (EF) nr. 1306/2013), som kræver præcise kriterier for at vurdere risikoen for EU. I denne henseende indeholdt den delegerede retsakt mere præcise bestemmelser om metoderne og kriterierne for beregning af de finansielle nettokorrektioner i forhold til risikoen for uregelmæssige udgifter. Der anvendes f.eks. strengere regler og større finansielle nettokorrektioner, hvis der findes tre eller flere forskellige mangler i kontrolsystemet.

| 4.26. | I 2013 traf Kommissionen fire overensstemmelsesafgørelser, som førte til finansielle korrektioner på 1  116,8 millioner euro (861,9 millioner euro vedrørende EGFL, 236,2 millioner euro vedrørende ELFUL og 18,6 millioner euro vedrørende andre udgifter). 66 % af disse finansielle korrektioner var faste korrektioner, hvilket er meget tæt på den gennemsnitlige andel de sidste fem år (65 %). |
| --- | --- |

4.26.

I 2013 traf Kommissionen fire overensstemmelsesafgørelser, som førte til finansielle korrektioner på 1  116,8 millioner euro (861,9 millioner euro vedrørende EGFL, 236,2 millioner euro vedrørende ELFUL og 18,6 millioner euro vedrørende andre udgifter). 66 % af disse finansielle korrektioner var faste korrektioner, hvilket er meget tæt på den gennemsnitlige andel de sidste fem år (65 %).

| 4.26. | Faste finansielle nettokorrektioner anvendes kun, såfremt Kommissionen ikke med en forholdsmæssig indsats kan beregne risikoen for EU-budgettet mere præcist. Kriterierne og metoden til anvendelse af faste korrektioner fremgår åbent af et arbejdsdokument fra Kommissionen (VI/5330/97 af 23/12/1997) for at sikre, at risikoen for EU-budgettet er dækket. Se også svaret til punkt 4.25. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | De finansielle korrektioner, som blev vedtaget i 2013, svarer til ca. 2 % af EU's budget til landbrug og udvikling af landdistrikter i 2013, hvilket er mere end de gennemsnitlige finansielle korrektioner i perioden 2008-2012 (1,4 %). Det kan hovedsagelig forklares med, at et efterslæb på 553 uafsluttede revisionssager ved udgangen af 2012 var blevet nedbragt til 516 ved udgangen af 2013. Afviklingen og afslutningen af disse sager, som vedrørte regnskabsår tidligere end 2010, medførte finansielle korrektioner på 881 millioner euro (79 % af det samlede beløb) i 2013. Der er stadig et betragteligt efterslæb af gamle sager, særlig vedrørende EGFL og i relation til uregelmæssigheder, hvor der stadig er 46 uafsluttede sager, som vedrører revisioner udført mellem 2007 og 2009. |
| --- | --- |

4.27.

De finansielle korrektioner, som blev vedtaget i 2013, svarer til ca. 2 % af EU's budget til landbrug og udvikling af landdistrikter i 2013, hvilket er mere end de gennemsnitlige finansielle korrektioner i perioden 2008-2012 (1,4 %). Det kan hovedsagelig forklares med, at et efterslæb på 553 uafsluttede revisionssager ved udgangen af 2012 var blevet nedbragt til 516 ved udgangen af 2013. Afviklingen og afslutningen af disse sager, som vedrørte regnskabsår tidligere end 2010, medførte finansielle korrektioner på 881 millioner euro (79 % af det samlede beløb) i 2013. Der er stadig et betragteligt efterslæb af gamle sager, særlig vedrørende EGFL og i relation til uregelmæssigheder, hvor der stadig er 46 uafsluttede sager, som vedrører revisioner udført mellem 2007 og 2009.

| 4.27. | Med hensyn til den fælles landbrugspolitik anvender Kommissionen altid finansielle »nettokorrektioner«, dvs. at de rent faktisk betales af medlemsstaterne til EU-budgettet.

  Kommissionen træffer foranstaltninger med hensyn til at tage hånd om de mange uafsluttede revisionssager, og GD AGRI har ansat fem kvalificerede medarbejdere, som udelukkende arbejder på at nedbringe efterslæbet.


  Endvidere gennemfører GD AGRI allerede et nøjere tilsyn med forvaltningen af de proceduremæssige forsinkelser.


  Kommissionen træffer gennem den nye rammelovgivning for den fælles landbrugspolitik foranstaltninger med det formål at effektivisere hele overensstemmelsesproceduren og begrænse risikoen for unødige forsinkelser. Der indføres i artikel 34 i gennemførelsesforordningen, som ventes vedtaget af Kommissionen i juli 2014, navnlig tidsfrister for de enkelte trin i overensstemmelsesproceduren for både medlemsstater og Kommissionen.


  Kommissionen er enig i, at der er plads til at fremskynde overensstemmelsesproceduren betydeligt. Overensstemmelsesproceduren kræver imidlertid, at der tages visse skridt i en bestemt rækkefølge som fastsat i forordning (EU) nr. 1306/2013 (en kontradiktorisk fase, som udgør den centrale del af en efterprøvende standardregnskabsafslutning, og en forligsprocedure på medlemsstatens anmodning). I mere komplekse sager kan de to faser i overensstemmelsesproceduren (kontradiktorisk efterfulgt af forligsfasen), overholdelse af medlemsstaternes ret til at sætte spørgsmålstegn ved Kommissionens konstateringer og behovet for, at korrektionen skal stå i forhold til manglens alvor, kræve en stor ekstraindsats. |
| --- | --- |

4.27.

Kommissionen træffer foranstaltninger med hensyn til at tage hånd om de mange uafsluttede revisionssager, og GD AGRI har ansat fem kvalificerede medarbejdere, som udelukkende arbejder på at nedbringe efterslæbet.

Endvidere gennemfører GD AGRI allerede et nøjere tilsyn med forvaltningen af de proceduremæssige forsinkelser.

Kommissionen træffer gennem den nye rammelovgivning for den fælles landbrugspolitik foranstaltninger med det formål at effektivisere hele overensstemmelsesproceduren og begrænse risikoen for unødige forsinkelser. Der indføres i artikel 34 i gennemførelsesforordningen, som ventes vedtaget af Kommissionen i juli 2014, navnlig tidsfrister for de enkelte trin i overensstemmelsesproceduren for både medlemsstater og Kommissionen.

Kommissionen er enig i, at der er plads til at fremskynde overensstemmelsesproceduren betydeligt. Overensstemmelsesproceduren kræver imidlertid, at der tages visse skridt i en bestemt rækkefølge som fastsat i forordning (EU) nr. 1306/2013 (en kontradiktorisk fase, som udgør den centrale del af en efterprøvende standardregnskabsafslutning, og en forligsprocedure på medlemsstatens anmodning). I mere komplekse sager kan de to faser i overensstemmelsesproceduren (kontradiktorisk efterfulgt af forligsfasen), overholdelse af medlemsstaternes ret til at sætte spørgsmålstegn ved Kommissionens konstateringer og behovet for, at korrektionen skal stå i forhold til manglens alvor, kræve en stor ekstraindsats.

GD AGRI's årlige aktivitetsrapport

| 4.28. | I GD AGRI's årlige aktivitetsrapport (26) er der taget forbehold med hensyn til udgifterne til udvikling af landdistrikter vedrørende 31 betalingsorganer i 19 medlemsstater. Forbeholdene skyldes en væsentlig forekomst af fejl i de underliggende transaktioner. Forbeholdene vedrører 599 millioner euro og er beregnet på grundlag af en restfejlfrekvens (27) på 5,19 %. Det er en væsentlig stigning i forhold til de foregående år, hvor restfejlfrekvensen var 1,62 % baseret på medlemsstaternes kontrolstatistikker (28). |
| --- | --- |

4.28.

I GD AGRI's årlige aktivitetsrapport (26) er der taget forbehold med hensyn til udgifterne til udvikling af landdistrikter vedrørende 31 betalingsorganer i 19 medlemsstater. Forbeholdene skyldes en væsentlig forekomst af fejl i de underliggende transaktioner. Forbeholdene vedrører 599 millioner euro og er beregnet på grundlag af en restfejlfrekvens (27) på 5,19 %. Det er en væsentlig stigning i forhold til de foregående år, hvor restfejlfrekvensen var 1,62 % baseret på medlemsstaternes kontrolstatistikker (28).

| 4.28. | Retten anbefalede i sin årsberetning for 2012 i kapitel 4, at GD AGRI fremover skulle anvende den nye metode på ELFUL, som det havde anvendt i 2012 til at beregne fejlprocenten og risikobeløbet for afkoblet direkte støtte (EGFL). Det var som en direkte følge af anvendelsen af denne nye metode, at restfejlprocenten for ELFUL beregnet for 2013 afskiller sig fra beregningen efter den gamle metode i 2012 og tidligere år. Som følge af den mere præcise vurdering af risikobeløbet i betalingsorganerne blev forbeholdene for ELFUL frafaldet for halvdelen af betalingsorganerne. |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Den store stigning i restfejlfrekvensen i 2013 er en konsekvens af Kommissionens ændrede tilgang i forhold til 2012. Kommissionen tager nu både sine egne overensstemmelsesrevisioner, Rettens revisioner, attesteringsorganernes årlige rapporter og alle andre tilgængelige oplysninger i betragtning, når den vurderer betalingsorganernes fejlprocent. For så vidt angår de 69 betalingsorganer justerede Kommissionen i 2013 medlemsstaternes indberettede fejlprocenter for 43 af de 48 betalingsorganer, som Kommissionen og Retten har revideret i de sidste tre år. For så vidt angår de udgifter, som ikke er omfattet af Kommissionens eller Rettens revisioner, blev der imidlertid ikke foretaget nogen justeringer. Det kan have en indvirkning på restfejlfrekvensen. |
| --- | --- |

4.29.

Den store stigning i restfejlfrekvensen i 2013 er en konsekvens af Kommissionens ændrede tilgang i forhold til 2012. Kommissionen tager nu både sine egne overensstemmelsesrevisioner, Rettens revisioner, attesteringsorganernes årlige rapporter og alle andre tilgængelige oplysninger i betragtning, når den vurderer betalingsorganernes fejlprocent. For så vidt angår de 69 betalingsorganer justerede Kommissionen i 2013 medlemsstaternes indberettede fejlprocenter for 43 af de 48 betalingsorganer, som Kommissionen og Retten har revideret i de sidste tre år. For så vidt angår de udgifter, som ikke er omfattet af Kommissionens eller Rettens revisioner, blev der imidlertid ikke foretaget nogen justeringer. Det kan have en indvirkning på restfejlfrekvensen.

| 4.29. | Kommissionen vurderer fejlprocenten fra betalingsorganerne og foretager justeringer på grundlag af »alle tilgængelige relevante oplysninger«. Alle betalingsorganer er underlagt godkendelsesorganernes revision hvert år (selv om Kommissionen anerkender, at den sikkerhed, der skal opnås med godkendelsesorganets udtalelser, fortsat skal forbedres — dette sker fra ansøgningsåret 2014). Derudover kan det, eftersom Kommissionens revisioner fastsættes på grundlag af en risikoanalyse, overvejes, at de betalingsorganer, som ikke er blevet revideret i de seneste tre år, anses for at have en lavere risiko. Yderligere justeringer, som ikke er baseret på faktiske og særlige beviser, ville medføre en overvurdering af restfejlprocenten.

  Endvidere understreges det, at såfremt Kommissionen justerer fejlprocenten for et betalingsorgan, kan dette medføre et krav om forbehold og dermed også en plan for afhjælpende foranstaltninger for det relevante betalingsorgan. Dette ville få finansielle konsekvenser og konsekvenser med hensyn til menneskelige ressourcer for det pågældende betalingsorgan, uden at Kommissionen har haft objektive elementer at basere justeringen på. |
| --- | --- |

4.29.

Endvidere understreges det, at såfremt Kommissionen justerer fejlprocenten for et betalingsorgan, kan dette medføre et krav om forbehold og dermed også en plan for afhjælpende foranstaltninger for det relevante betalingsorgan. Dette ville få finansielle konsekvenser og konsekvenser med hensyn til menneskelige ressourcer for det pågældende betalingsorgan, uden at Kommissionen har haft objektive elementer at basere justeringen på.

| 4.30. | Som følge af GD AGRI's forbehold med hensyn til ELFUL i den årlige aktivitetsrapport for 2011 og for 2012 blev medlemsstaterne opfordret til at udarbejde handlingsplaner med det formål at få nedbragt fejlprocenten for dette politikområde. Retten anerkender den indsats, der er gjort, men en gennemgang af en stikprøve af handlingsplaner viste, at deres omfang og kvalitet varierede betydeligt. Det er især en svaghed, at handlingsplanerne ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til resultaterne af Kommissionens og Rettens revisioner. Der blev fundet et eksempel på god praksis i Rumænien, hvor man havde identificeret 19 forskellige aktioner, som dækkede både arealrelaterede foranstaltninger og ikke-arealrelaterede foranstaltninger, og som skulle afhjælpe de svagheder, der var konstateret under revisionerne. I Spanien blev der derimod konstateret et eksempel på, at kun 9 af de 17 regioner havde bidraget til den nationale handlingsplan, som ydermere havde fokus på arealrelaterede foranstaltninger og ikke på investeringsforanstaltninger, hvor Retten har konstateret, at der er større risiko for fejl. |
| --- | --- |

4.30.

Som følge af GD AGRI's forbehold med hensyn til ELFUL i den årlige aktivitetsrapport for 2011 og for 2012 blev medlemsstaterne opfordret til at udarbejde handlingsplaner med det formål at få nedbragt fejlprocenten for dette politikområde. Retten anerkender den indsats, der er gjort, men en gennemgang af en stikprøve af handlingsplaner viste, at deres omfang og kvalitet varierede betydeligt. Det er især en svaghed, at handlingsplanerne ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til resultaterne af Kommissionens og Rettens revisioner. Der blev fundet et eksempel på god praksis i Rumænien, hvor man havde identificeret 19 forskellige aktioner, som dækkede både arealrelaterede foranstaltninger og ikke-arealrelaterede foranstaltninger, og som skulle afhjælpe de svagheder, der var konstateret under revisionerne. I Spanien blev der derimod konstateret et eksempel på, at kun 9 af de 17 regioner havde bidraget til den nationale handlingsplan, som ydermere havde fokus på arealrelaterede foranstaltninger og ikke på investeringsforanstaltninger, hvor Retten har konstateret, at der er større risiko for fejl.

| 4.30. | Da Retten i 2012 rapporterede om en høj fejlprocent for udvikling af landdistrikter, traf Kommissionen straks foranstaltninger i tæt samarbejde med medlemsstaterne. I 2012 blev der udarbejdet handlingsplaner i 14 medlemsstater og fra og med 2013 i alle medlemsstater med det formål at finde frem til årsagerne til fejlene og fastsætte afhjælpende foranstaltninger. Både medlemsstaterne og Kommissionen har ydet en betydelig indsats. Dette har været en lærerig proces for alle involverede parter, men Kommissionen mener, at det indtil videre har været en succes. I bagklogskabens lys er der ingen tvivl om, at visse foranstaltninger kunne have været mere målrettede, andre kunne have været timet anderledes osv. Kommissionen tager højde for Rettens kommentarer i det fortsatte arbejde med medlemsstaternes myndigheder med hensyn til at øge indsatsen for at reducere fejlprocenten yderligere.

  Kommissionen overvåger nøje, at handlingsplanerne omhandler de vigtigste revisionsresultater og mangler. Med hensyn til disse specifikke sager kan Kommissionen, hvor medlemsstaterne konsekvent ignorerer relevante spørgsmål i forbindelse med en øget fejlprocent, aktivere finansielle nettokorrektioner eller suspension/afbrydelse af betalinger. |
| --- | --- |

4.30.

Kommissionen overvåger nøje, at handlingsplanerne omhandler de vigtigste revisionsresultater og mangler. Med hensyn til disse specifikke sager kan Kommissionen, hvor medlemsstaterne konsekvent ignorerer relevante spørgsmål i forbindelse med en øget fejlprocent, aktivere finansielle nettokorrektioner eller suspension/afbrydelse af betalinger.

Miljø, fiskeri og sundhed

| 4.31. | Retten undersøgte de systemer i Polen, som revisionsmyndigheden for EFF er ansvarlig for, og de vigtigste elementer i GD MARE's system til forvaltning af EFF-udgifter. |
| --- | --- |

4.31.

Retten undersøgte de systemer i Polen, som revisionsmyndigheden for EFF er ansvarlig for, og de vigtigste elementer i GD MARE's system til forvaltning af EFF-udgifter.

Medlemsstaternes systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 4.32. | Resultaterne af Rettens undersøgelse er sammenfattet i
  bilag 4.2
  . |
| --- | --- |

4.32.

Resultaterne af Rettens undersøgelse er sammenfattet i
  bilag 4.2
  .

| 4.33. | Det vigtigste formål med Rettens revision var at teste de centrale krav til de forvaltnings- og kontrolsystemer, som den polske revisionsmyndighed anvender til at sikre den formelle rigtighed af de transaktioner, som finansieres af EFF. Endvidere genudførte Retten revisionsmyndighedens revisioner vedrørende transaktioner finansieret af EFF. De største af de svagheder, der blev konstateret, vedrører efterprøvningen af støtteberettigelsesbetingelser. |
| --- | --- |

4.33.

Det vigtigste formål med Rettens revision var at teste de centrale krav til de forvaltnings- og kontrolsystemer, som den polske revisionsmyndighed anvender til at sikre den formelle rigtighed af de transaktioner, som finansieres af EFF. Endvidere genudførte Retten revisionsmyndighedens revisioner vedrørende transaktioner finansieret af EFF. De største af de svagheder, der blev konstateret, vedrører efterprøvningen af støtteberettigelsesbetingelser.

Kommissionens systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 4.34. | Med fokus på Polen undersøgte Retten GD MARE's ordninger for risikovurdering, revisionsplanlægning og finansielle korrektioner vedrørende EFF som supplement til revisionen vedrørende systemerne i denne medlemsstat. Revisorerne konstaterede, at der i forbindelse med en finansiel korrektion vedrørende Polen, som var baseret på detaljerede beregninger, ikke var tilstrækkelig dokumentation for valideringen. |
| --- | --- |

4.34.

Med fokus på Polen undersøgte Retten GD MARE's ordninger for risikovurdering, revisionsplanlægning og finansielle korrektioner vedrørende EFF som supplement til revisionen vedrørende systemerne i denne medlemsstat. Revisorerne konstaterede, at der i forbindelse med en finansiel korrektion vedrørende Polen, som var baseret på detaljerede beregninger, ikke var tilstrækkelig dokumentation for valideringen.

| 4.34. | Den finansielle korrektion blev foretaget med hensyn til den manglende overholdelse af artikel 25, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1198/2006. Den blev ikke foretaget isoleret set, da der blev oprettet en dedikeret arbejdsgruppe i GD MARE til at analysere sådanne sager. Den omfattede de operationelle enheder samt bevarings- og kontrolenheder for at sikre ensartet behandling af medlemsstaterne og effektiv formidling af oplysninger. |
| --- | --- |

4.34.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 4.35. | For denne gruppe af politikområder |
| --- | --- |

4.35.

For denne gruppe af politikområder

4.35.

| — | viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 6,7 % |
| --- | --- |

—

viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 6,7 %

Kommissionen bemærker, at de fejlprocenter, som Retten angiver, er et årligt skøn, hvor der tages højde for tilbageførsler og korrigerende foranstaltninger, som blev gennemført forud for Rettens revision. Kommissionen bemærker endvidere, at de relevante udgifter vil være genstand for korrektion i de efterfølgende år i form af finansielle nettokorrektioner som følge af den efterprøvende regnskabsafslutning samt gennem tilbageførsler fra støttemodtagere. Kommissionen mener, at Rettens årlige repræsentative fejlprocent bør ses i lyset af de finansielle nettokorrektioners og tilbageførslernes flerårige karakter. Kommissionen bemærker den mest sandsynlige fejlprocent i henhold til Rettens skøn.

Den er imidlertid navnlig ikke enig i Rettens forbehold for overtrædelser af krydsoverensstemmelsesforpligtelser som kvantificerbare fejl og mener, at disse ikke bør indgå i beregningen af fejlprocenten for DAS.

Se også Kommissionens svar til punkt 4.15 for at få en detaljeret forklaring på dens holdning i denne henseende.

| — | vurderes det, at syv af de 13 undersøgte kontrolsystemer er delvist effektive, og at seks er ikke effektive. |
| --- | --- |

—

vurderes det, at syv af de 13 undersøgte kontrolsystemer er delvist effektive, og at seks er ikke effektive.

Kommissionen bemærker, at de fremlagte resultater svarer til resultaterne for sidste år.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 4.36. | Bilag 4.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og 2011 fremsatte Retten 11 anbefalinger. En af disse anbefalinger var implementeret fuldt ud, to var implementeret i de fleste henseender, seks var implementeret i nogle henseender, og to var ikke implementeret. |
| --- | --- |

4.36.

Bilag 4.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og 2011 fremsatte Retten 11 anbefalinger. En af disse anbefalinger var implementeret fuldt ud, to var implementeret i de fleste henseender, seks var implementeret i nogle henseender, og to var ikke implementeret.

| 4.36. | Se svarene i bilag 4.3 på de 10 anbefalinger vedrørende udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

4.36.

| 4.37. | På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten på området udvikling af landdistrikter, at: |
| --- | --- |

4.37.

På grundlag af denne gennemgang samt revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten på området udvikling af landdistrikter, at:

| — | Anbefaling 1: medlemsstaterne udfører deres administrative kontrol bedre og udnytter alle de relevante oplysninger, betalingsorganerne har adgang til, da de dermed vil få mulighed for at opdage og korrigere de fleste fejl (jf. punkt 4.8 og 4.20). Under den administrative kontrol, særlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger, bør alle tilgængelige oplysninger udnyttes til at bekræfte, at udgifterne, projektet og modtageren (herunder alle endelige aktionærer) er støtteberettigede, og at udbudsprocedurerne overholder de gældende EU-regler og/eller nationale regler |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: medlemsstaterne udfører deres administrative kontrol bedre og udnytter alle de relevante oplysninger, betalingsorganerne har adgang til, da de dermed vil få mulighed for at opdage og korrigere de fleste fejl (jf. punkt 4.8 og 4.20). Under den administrative kontrol, særlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger, bør alle tilgængelige oplysninger udnyttes til at bekræfte, at udgifterne, projektet og modtageren (herunder alle endelige aktionærer) er støtteberettigede, og at udbudsprocedurerne overholder de gældende EU-regler og/eller nationale regler

Kommissionen accepterer anbefalingen og deler det synspunkt, at medlemsstaterne bør udøve bedre administrativ kontrol.

Betalingsorganerne og medlemsstaterne gennemfører i øjeblikket forhåndsvurderinger af, om de foranstaltninger, der indgår i udviklingsplanerne for landdistrikterne for 2014-2020, kan verificeres og kontrolleres. De er forpligtede til at sikre, at alle identificerede fejlkilder ledsages af målrettede afhjælpende foranstaltninger.

Gennemførelsesretsakten til forordning (EU) nr. 1306/2013 vil præcisere anvendelsesområdet og indholdet af den administrative, stedlige og efterfølgende kontrol.

For bedre at beskytte EU's finansielle interesser har Kommissionen styrket reglerne om afbrydelse af betalinger til udvikling af landdistrikter i de sager, hvor medlemsstaterne ikke spiller deres rolle korrekt i henhold til reglerne om delt forvaltning.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at alle de sager, hvor Retten konstaterede fejl, bliver fulgt passende op (jf. punkt 4.14, 4.20 og 4.21 samt punkt 4.16 for så vidt angår miljø) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen sørger for, at alle de sager, hvor Retten konstaterede fejl, bliver fulgt passende op (jf. punkt 4.14, 4.20 og 4.21 samt punkt 4.16 for så vidt angår miljø)

Kommissionen accepterer anbefalingen og vil sikre, at der følges op på alle de systemiske fejl, som Retten har konstateret, hvor det er relevant.

| — | Anbefaling 3: medlemsstaterne sørger for, at de handlingsplaner, som skal rette op på den høje fejlprocent i forbindelse med udvikling af landdistrikter, er fuldstændige, dvs. at alle regioner er omfattet, og at alle foranstaltninger, særlig investeringsforanstaltninger, behandles, og at der er taget hensyn til Kommissionens og Rettens revisionsresultater (jf. punkt 4.30) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: medlemsstaterne sørger for, at de handlingsplaner, som skal rette op på den høje fejlprocent i forbindelse med udvikling af landdistrikter, er fuldstændige, dvs. at alle regioner er omfattet, og at alle foranstaltninger, særlig investeringsforanstaltninger, behandles, og at der er taget hensyn til Kommissionens og Rettens revisionsresultater (jf. punkt 4.30)

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen arbejder intensivt med medlemsstaterne for at identificere og afhjælpe årsagerne til fejlene i gennemførelsen af politikken. Dette arbejde vil fortsatte i den nærmeste fremtid med det formål at tage yderligere hånd om identificerede mangler, herunder de mangler, som Revisionsretten har konstateret.

Allerede i den seneste opfølgning på handlingsplanerne for fejlprocenter i marts 2014 blev alle medlemsstaterne anmodet om at knytte handlingsplaner og afhjælpende foranstaltninger til forskellige revisionskonstateringer, som Kommissionen eller Revisionsretten har meddelt. Den efterfølgende opfølgning lanceres i løbet af efteråret 2014 og vil uddybe dette spørgsmål. Der præsenteres hvert kvartal en revisionsstatusrapport for at følge op på de væsentligste konstateringer.

Kommissionen tager navnlig dette spørgsmål op på alle de årlige revisionsmøder og i alle tilsynsudvalgene med forvaltningsmyndighederne, idet den fastholder, at handlingsplanerne skal være fuldstændige og effektive.

og for så vidt angår den fælles landbrugspolitik samlet set, at:

| — | Anbefaling 4: Kommissionen dokumenterer, hvordan den beregner de udgifter, der er omfattet af dens overensstemmelsesrevisioner (jf. punkt 4.24) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: Kommissionen dokumenterer, hvordan den beregner de udgifter, der er omfattet af dens overensstemmelsesrevisioner (jf. punkt 4.24)

Kommissionen accepterer anbefalingen. Oplysninger om revisionens dækning, herunder de underliggende detaljerede oplysninger i forbindelse med de punkter, som ECA har rejst, blev meddelt ECA i den første uge af juni 2014.

| — | Anbefaling 5: Kommissionen træffer foranstaltninger til at mindske efterslæbet af uafsluttede revisionssager yderligere, så der bliver mulighed for, at alle revisioner udført før 2012 kan være afsluttet ved udgangen af 2015 (jf. punkt 4.27). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: Kommissionen træffer foranstaltninger til at mindske efterslæbet af uafsluttede revisionssager yderligere, så der bliver mulighed for, at alle revisioner udført før 2012 kan være afsluttet ved udgangen af 2015 (jf. punkt 4.27).

Kommissionen accepterer anbefalingen. I de seneste år har Kommissionens tjenestegrene aktivt forfulgt denne prioritet, hvilket afspejles i den årlige arbejdsplanlægning.

| — | Anbefaling 6: Kommissionen videreudvikler sin metode til beregning af restfejlfrekvensen og sikrer, at der tages hensyn til alle udgifter og betalingsorganer. (jf. punkt 4.29). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: Kommissionen videreudvikler sin metode til beregning af restfejlfrekvensen og sikrer, at der tages hensyn til alle udgifter og betalingsorganer. (jf. punkt 4.29).

Kommissionen accepterer anbefalingen i den henseende, at godkendelsesorganerne fra ansøgningsåret 2014 vil revidere lovligheden og den formelle rigtighed af transaktionerne på grundlag af et repræsentativt udsnit af disse og vil give mere robuste oplysninger om fejlniveauet i betalingsorganerne.

| 4.38. | Retten anbefaler endvidere, at: |
| --- | --- |

4.38.

Retten anbefaler endvidere, at:

| — | Anbefaling 7: finansielle korrektioner over for medlemsstater vedrørende Den Europæiske Fiskerifond underbygges med dokumentation for valideringen (jf. punkt 4.34). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 7: finansielle korrektioner over for medlemsstater vedrørende Den Europæiske Fiskerifond underbygges med dokumentation for valideringen (jf. punkt 4.34).

Kommissionen accepterer anbefalingen.

---

(1)  I alt 13  152 millioner euro inklusive betalinger vedrørende afslutningen af programmer fra før 2006 (195 millioner euro).

(2)  Foranstaltningerne er anført under punkt 7a i bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 15).

(3)  Arealrelaterede foranstaltninger er foranstaltninger, hvor betalingerne er knyttet til antallet af hektar, som for eksempel betalinger for miljøvenligt landbrug og godtgørelse til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper.

(4)  Ikke-arealrelaterede foranstaltninger er typisk investeringsforanstaltninger, som for eksempel modernisering af landbrugsbedrifter og oprettelse af basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne.

(5)  Kommissionens Generaldirektorat for Miljø.

(6)  Kommissionens Generaldirektorat for Klimaindsats.

(7)  Kommissionens Generaldirektorat for Maritime Anliggender og Fiskeri.

(8)  Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Forbrugere.

(9)  Bulgarien, Den Tjekkiske republik, Danmark, Tyskland (Brandenburg og Berlin, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen), Grækenland, Spanien (Andalusien), Frankrig, Italien (Calabrien, Piemonte, Sardinien), Letland, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal (Azorerne, det portugisiske fastland), Rumænien, Finland og Tyrkiet.

(10)  Stikprøven bestod af 8 transaktioner underlagt direkte forvaltning og 7 underlagt delt forvaltning i Grækenland, Spanien, Italien, Polen og Portugal.

(11)  Kravene i forbindelse med SMR 4 (nitratdirektivet) og 6-8 (vedrørende identifikation og registrering af dyr) og åbenbar misligholdelse med hensyn til SMR 16 og 18 (dyrevelfærd).

(12)  Krydsoverensstemmelsesforpligtelserne er materielle lovkrav, som alle modtagere af direkte EU-støtte skal overholde. De er de grundlæggende og i mange tilfælde de eneste betingelser, der skal være opfyldt, for at det fulde beløb i direkte støtte kan udbetales, og Kommissionen har derfor besluttet at behandle overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene som fejl.

(13)  Betalingsorganerne og de centrale kontroller blev udvalgt på grundlag af en risikoanalyse.

(14)  Tyskland (Nordrhein-Westfalen), Spanien (Valencia), Italien (Sicilien), Letland, Malta, Polen, Rumænien og Slovenien.

(15)  Den Tjekkiske Republik, Spanien (Castilla y León), Italien (Emilia-Romagna) og Malta.

(16)  Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

(17)  Retten beregner sit skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten har 95 % sikkerhed for, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 3,5 % og 9,9 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(18)  Som beskrevet i artikel 50a i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

(19)  For så vidt angår arealrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, udføres kontrollen af visse nøgleelementer, som f.eks. det støtteberettigede areal, via det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som beskrives i punkt 3.17. Andre støtteberettigelseskrav er underlagt specifikt udformede kontroller. Som beskrevet i
  bilag 3.2
  vurderede Retten IFKS-systemerne i fire betalingsorganer og konstaterede, at de var effektive i et tilfælde, at de var delvist effektive i to tilfælde, og at de ikke var effektive i et tilfælde.

(20)  Artikel 12 og 25 i Kommissionens forordning (EU) nr. 65/2011 (EUT L 25 af 28.1.2011, s. 8).

(21)  I
  Bilag 4.2
  er den specifikke medlemsstat, hvor svagheden blev konstateret, angivet.

(22)  Årsberetningen for 2012, kapitel 4, punkt 4.21-4.25, og årsberetningen for 2011, kapitel 4, punkt 4.22-4.32.

(23)  Årsberetningen for 2012, kapitel 4, tekstboks 4.6, og årsberetningen for 2011, kapitel 4, tekstboks 4.2.

(24)  Årsberetningen for 2012, kapitel 4, punkt 4.27, og årsberetningen for 2011, kapitel 4, punkt 4.41.

(25)  I artikel 80, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1) hedder det, at »Kommissionen anvender finansielle korrektioner på medlemsstater for at udelukke udgifter, der er afholdt i strid med gældende lovgivning, fra EU-finansiering. Kommissionen baserer sine finansielle korrektioner på identifikation af uretmæssigt anvendte beløb og finansielle konsekvenser for budgettet. Hvis disse beløb ikke kan identificeres præcist, kan Kommissionen anvende ekstrapolerede eller faste korrektioner i henhold til de sektorspecifikke regler.«

(26)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

(27)  Restfejlfrekvensen er Kommissionens overslag over den fejlforekomst, som er tilbage, når de fejl, medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer har opdaget, er korrigeret.

(28)  Kommissionen har anført, at der sandsynligvis ville være en højere restfejlfrekvens i 2012, men den har ikke fremlagt sit eget kvantificerede overslag.

(29)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9. De samlede administrative udgifter til politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter er angivet i
  tabel 3.1
  .

(30)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

(31)  Tallet er inklusive 13 millioner euro i forskud betalt til finansieringstekniske instrumenter.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

BILAG 4.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, FISKERI OG SUNDHED

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udvikling af landistrikter | Miljø, fiskeri og sundhed | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| transaktioner i alt | 162 | 15 | 177 | 177 | 178 | 92 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andelen af testede transaktioner (antal), som: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 43 % | (70) | 73 % | (11) | 46 % | (81) | 37 % | 43 % | 48 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 57 % | (92) | 27 % | (4) | 54 % | (96) | 63 % | 57 % | 52 % |
| |
| Analyse af fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse fordelt på fejltyper |
| | Andre overholdelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl: | 48 % | (44) | 100 % | (4) | 50 % | (48) | 43 % | 38 % | 48 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 52 % | (48) | 0 % | (0) | 50 % | (48) | 57 % | 62 % | 52 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | | | | | 6,7 % | 7,9 % | 7,7 % | i.r. |
| | | | | |
| | Øvre fejlgrænse | | | | | 9,9 % | | | |
| | Nedre fejlgrænse | | | | | 3,5 % | | | |

2013

2012

2011

2010

Udvikling af landistrikter

Miljø, fiskeri og sundhed

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

transaktioner i alt

162

15

177

177

178

92

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andelen af testede transaktioner (antal), som:

ikke var behæftet med fejl

43 %

(70)

73 %

(11)

46 %

(81)

37 %

43 %

48 %

var behæftet med en eller flere fejl

57 %

(92)

27 %

(4)

54 %

(96)

63 %

57 %

52 %

Analyse af fejlbehæftede transaktioner

Analyse fordelt på fejltyper

Andre overholdelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl:

48 %

(44)

100 %

(4)

50 %

(48)

43 %

38 %

48 %

Kvantificerbare fejl:

52 %

(48)

0 %

(0)

50 %

(48)

57 %

62 %

52 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

6,7 %

7,9 %

7,7 %

i.r.

Øvre fejlgrænse

9,9 %

Nedre fejlgrænse

3,5 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 4.2

RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN AF UDVALGTE SYSTEMER VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, FISKERI OG SUNDHED

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

Tabel 1

| Medlemsstat


  (Betalingsorgan) | Reviderede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne | Administrativ kontrol i relation til støtteberettigelsesbe-tingelser og forpligtelser | Evaluering af omkostningernes rimelighed | Opfølgning af uregelmæssigheder herunder anvendelse af nedsættelser og inddrivelser | Kontrol vedrørende reglerne for offentlige indkøb | Kontrol på stedet og stikprøveudvælgelse | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland
  (Nordrhein-Westfalen) | Arealrelaterede
  (M211, M212, M213, M214, M215) | Delvis effektiv | i/r | Delvis effektiv | i/r | Delvis effektive | Delvis effektive |
| Spanien
  (Valencia) | Arealrelaterede
  (M211, M212, M214) | Delvis effektiv | i/r | Ikke effektiv | i/r | Delvis effektive | Delvis effektive |
| Malta | Arealrelaterede
  (M212, M214) | Delvis effektiv | i/r | Ikke effektiv | i/r | Delvis effektive | Delvis effektive |
| Slovenien | Arealrelaterede
  (M211, M212, M214) | Delvis effektiv | i/r | Effektiv | i/r | Effektive | Delvis effektive |
| Italien
  (Sicilien) | Ikke-arealrelaterede
  (M121, M123, M311, M511) | Delvis effektiv | Ikke effektiv | Effektiv | Ikke effektiv | Effektive | Ikke effektive |
| Letland | Ikke-arealrelaterede (M121, M123, M321, M511) | Ikke effektiv | Ikke effektiv | Ikke effektiv | Ikke effektiv | Delvis effektive | Ikke effektive |
| Polen | Ikke-arealrelaterede
  (M321, M322) | Effektiv | Ikke effektiv | i/r | Delvis effektiv | Effektive | Delvis effektive |
| Rumænien | Ikke-arealrelaterede
  (M312) | Ikke effektiv | Ikke effektiv | i/r | i/r | Delvis effektive | Ikke effektive |
| Medlemsstater med svagheder/reviderede medlemsstater | | 7/8 | 4/4 | 4/6 | 3/3 | 5/8 | |
| |
| Reviderede arealrelaterede foranstaltninger | M211: betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder, M212: betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder, M213: Natura 2000-betalinger og betalinger i forbindelse med direktiv 2000/60/EF, M214: betalinger for miljøvenligt landbrug, M215: betalinger for dyrevelfærd |
| |
| Reviderede ikke-arealrelaterede foranstaltninger | M121:modernisering af landbrugsbedrifter, M123 forøgelse af landbrugs- og skovbrugsprodukters værdi, M311: diversificering til ikke-landbrugsmæssige aktiviteter, M321: oprettelse og udvikling af virksomheder, M312: basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne, M322 fornyelse og udvikling af landsbyer, M511: teknisk bistand |

Medlemsstat

(Betalingsorgan)

Reviderede foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne

Administrativ kontrol i relation til støtteberettigelsesbe-tingelser og forpligtelser

Evaluering af omkostningernes rimelighed

Opfølgning af uregelmæssigheder herunder anvendelse af nedsættelser og inddrivelser

Kontrol vedrørende reglerne for offentlige indkøb

Kontrol på stedet og stikprøveudvælgelse

Samlet vurdering

Tyskland
  (Nordrhein-Westfalen)

Arealrelaterede

(M211, M212, M213, M214, M215)

Delvis effektiv

i/r

Delvis effektiv

i/r

Delvis effektive

Delvis effektive

Spanien
  (Valencia)

Arealrelaterede

(M211, M212, M214)

Delvis effektiv

i/r

Ikke effektiv

i/r

Delvis effektive

Delvis effektive

Malta

Arealrelaterede

(M212, M214)

Delvis effektiv

i/r

Ikke effektiv

i/r

Delvis effektive

Delvis effektive

Slovenien

Arealrelaterede

(M211, M212, M214)

Delvis effektiv

i/r

Effektiv

i/r

Effektive

Delvis effektive

Italien
  (Sicilien)

Ikke-arealrelaterede

(M121, M123, M311, M511)

Delvis effektiv

Ikke effektiv

Effektiv

Ikke effektiv

Effektive

Ikke effektive

Letland

Ikke-arealrelaterede (M121, M123, M321, M511)

Ikke effektiv

Ikke effektiv

Ikke effektiv

Ikke effektiv

Delvis effektive

Ikke effektive

Polen

Ikke-arealrelaterede

(M321, M322)

Effektiv

Ikke effektiv

i/r

Delvis effektiv

Effektive

Delvis effektive

Rumænien

Ikke-arealrelaterede

(M312)

Ikke effektiv

Ikke effektiv

i/r

i/r

Delvis effektive

Ikke effektive

Medlemsstater med svagheder/reviderede medlemsstater

7/8

4/4

4/6

3/3

5/8

Reviderede arealrelaterede foranstaltninger

M211: betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder, M212: betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder, M213: Natura 2000-betalinger og betalinger i forbindelse med direktiv 2000/60/EF, M214: betalinger for miljøvenligt landbrug, M215: betalinger for dyrevelfærd

Reviderede ikke-arealrelaterede foranstaltninger

M121:modernisering af landbrugsbedrifter, M123 forøgelse af landbrugs- og skovbrugsprodukters værdi, M311: diversificering til ikke-landbrugsmæssige aktiviteter, M321: oprettelse og udvikling af virksomheder, M312: basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne, M322 fornyelse og udvikling af landsbyer, M511: teknisk bistand

Tabel 2

| Medlemsstat


  (Betalingsorgan) | Ordning | Opfølgning af uregelmæssigheder herunder anvendelse af nedsættelser og inddrivelser | Implementering af krydsoverensstemmelse og normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand | Kontrol på stedet og stikprøveudvælgelse | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den Tjekkiske Republik | Krydsoverensstemmelse | Delvis effektiv | Ikke effektiv | Delvis effektive | Ikke effektive |
| Spanien


  (Castilla y León) | Krydsoverensstemmelse | Ikke effektiv | Ikke effektiv | Delvis effektive | Ikke effektive |
| Italien


  (Emilia-Romagna) | Krydsoverensstemmelse | Delvis effektiv | Ikke effektiv | Ikke effektive | Ikke effektive |
| Malta | Krydsoverensstemmelse | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektive | Delvis effektive |
| Medlemsstater med svagheder/reviderede medlemsstater | | 4/4 | 4/4 | 4/4 | |

Medlemsstat

(Betalingsorgan)

Ordning

Opfølgning af uregelmæssigheder herunder anvendelse af nedsættelser og inddrivelser

Implementering af krydsoverensstemmelse og normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand

Kontrol på stedet og stikprøveudvælgelse

Samlet vurdering

Den Tjekkiske Republik

Krydsoverensstemmelse

Delvis effektiv

Ikke effektiv

Delvis effektive

Ikke effektive

Spanien

(Castilla y León)

Krydsoverensstemmelse

Ikke effektiv

Ikke effektiv

Delvis effektive

Ikke effektive

Italien

(Emilia-Romagna)

Krydsoverensstemmelse

Delvis effektiv

Ikke effektiv

Ikke effektive

Ikke effektive

Malta

Krydsoverensstemmelse

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektive

Delvis effektive

Medlemsstater med svagheder/reviderede medlemsstater

4/4

4/4

4/4

Tabel 3

| Medlemsstat | Generelle aspekter | Revisions-håndbogens anvendelses-område | Revisionsmetoder til systemrevision | Gennemgang af systemrevisioner | Stikprøvemetode til revision af transaktioner | Revisionsmetoder til revision af transaktioner | Gennemgang af revisioner af transaktioner | Genudførelse af revisioner af transaktioner | Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polen


  (revisionsmyndighed for Den Europæiske Fiskerifond) | Effektiv | Effektiv | Effektive | Delvis effektiv | Effektiv | Delvis effektive | Effektiv | Delvis effektiv | Effektive | Delvis effektive |

Medlemsstat

Generelle aspekter

Revisions-håndbogens anvendelses-område

Revisionsmetoder til systemrevision

Gennemgang af systemrevisioner

Stikprøvemetode til revision af transaktioner

Revisionsmetoder til revision af transaktioner

Gennemgang af revisioner af transaktioner

Genudførelse af revisioner af transaktioner

Den årlige kontrolrapport og revisionsudtalelse

Samlet vurdering

Polen

(revisionsmyndighed for Den Europæiske Fiskerifond)

Effektiv

Effektiv

Effektive

Delvis effektiv

Effektiv

Delvis effektive

Effektiv

Delvis effektiv

Effektive

Delvis effektive

BILAG 4.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, FISKERI OG SUNDHED

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Implementeret fuldt ud | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke længere relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | 4.53. | Det skal bemærkes, at Rettens anbefaling om yderligere at forenkle reglerne og betingelserne vedrørende udvikling af landdistrikter stadig gælder. |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Implementeret fuldt ud

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke længere relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

4.53.

Det skal bemærkes, at Rettens anbefaling om yderligere at forenkle reglerne og betingelserne vedrørende udvikling af landdistrikter stadig gælder.

X

Kommissionen er fortsat opmærksom på mulighederne for at forenkle reglerne og betingelserne vedrørende udvikling af landdistrikter, men husker samtidig, at mange af disse betingelser er tilføjelser fra medlemsstaternes side, og dette placerer dem uden for Kommissionens indflydelse.

Med den nye lovgivning om udvikling af landdistrikter for programmeringsperioden 2014-2020, som trådte i kraft i slutningen af 2013, indførtes en række forenklingselementer, ligesom den krævede, at foranstaltningerne i programmerne kan verificeres og kontrolleres. Men nu da denne nye lovgivning er på plads, er Kommissionens mulighed for at udføre yderligere forenklingsforanstaltninger noget begrænset i programmeringsperioden 2014-2020.

Resultaterne af de nye indførte forenklingselementer vil kun være synlige i den kommende gennemførelsesperiode.

2011

| 4.54. | Som følge af denne gennemgang og af resultaterne og konklusionerne af revisionen i 2011 anbefaler Retten med hensyn til udvikling af landdistrikter i den aktuelle periode, at:

  Anbefaling 1: medlemsstaternes administrative kontrol og kontrol på stedet udføres mere stringent, så risikoen for, at der anmeldes udgifter til EU, som ikke er støtteberettigede, mindskes. |
| --- | --- |

4.54.

Som følge af denne gennemgang og af resultaterne og konklusionerne af revisionen i 2011 anbefaler Retten med hensyn til udvikling af landdistrikter i den aktuelle periode, at:

Anbefaling 1: medlemsstaternes administrative kontrol og kontrol på stedet udføres mere stringent, så risikoen for, at der anmeldes udgifter til EU, som ikke er støtteberettigede, mindskes.

X

Kommissionen er enig med Retten og anbefaler systematisk medlemsstaterne at afhjælpe eventuelle sådanne mangler inden for rammerne af dens efterprøvende regnskabsafslutning.

GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 omfattede 62 forbehold og et krav om, at der træffes foranstaltninger til at afhjælpe manglerne. Betalingsorganernes manglende foranstaltninger kan medføre, at Kommissionen suspenderer betalinger.

Endvidere vil det nye arbejde, som udføres af godkendelsesorganerne fra regnskabsåret 2015 med henblik på at komme med en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed, ligeledes hjælpe med at identificere mangler i effektiviteten i betalingsorganernes kontrol og føre dem i retning af de nødvendige forbedringer med hensyn til at sikre, at kontrollen gennemføres tilstrækkeligt stringent.

Såfremt medlemsstaterne anmelder ikkestøtteberettigede udgifter, beskytter Kommissionen EU's budget ved at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb via finansielle nettokorrektioner.

Anbefaling 2: Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at de gældende regler håndhæves bedre på følgende områder:

| — | indgåelse af offentlige indkøbsaftaler og momsreglerne i tilfælde, hvor offentlige organer står som modtagere af støtte |
| --- | --- |

—

indgåelse af offentlige indkøbsaftaler og momsreglerne i tilfælde, hvor offentlige organer står som modtagere af støtte

| — | forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug og reglerne for støtteberettigelse i forbindelse med modernisering af bedrifter. |
| --- | --- |

—

forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug og reglerne for støtteberettigelse i forbindelse med modernisering af bedrifter.

X

GD AGRI har i sin egen revision også fundet svagheder svarende til dem, Retten har identificeret, og følger op på den i den efterfølgende regnskabsafslutning. Hvor der fastslås en risiko for EU-budgettet, indføres der finansielle nettokorrektioner. Løbende efterfølgende regnskabsafslutninger følger op på mangler, som konstateres med hensyn til anvendelsen af momsregler og regler for offentlige indkøb samt den omhandlede foranstaltning til udvikling af landdistrikterne.

Med hensyn til offentlige indkøb bemærkes det, at Kommissionen for nylig har fastlagt nye retningslinjer for fastlæggelse af finansielle nettokorrektioner til de udgifter, som finansieres af Unionen i henhold til delt forvaltning, ved manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb (Kommissionens afgørelse C(2013)9527).

2011

Anbefaling 3: Kommissionen undersøger årsagerne til den væsentlige fejlprocent.

X

Mellem 2012 og 2013 analyserede Kommissionen i en arbejdsgruppe de væsentligste årsager til fejlprocenten. Resultaterne blev anført i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, som blev fremlagt for Europa-Parlamentet og Rådet i juni 2013 om vurdering af de grundlæggende årsager til fejl samt korrigerende og præventive foranstaltninger i politikken om udvikling af landdistrikter (SWD(2013)0244).

Kommissionen har arrangeret flere seminarer med medlemsstaterne for at drøfte dette og vil fortsat analysere årsagerne til eventuelle nye elementer, som identificeres.

Anbefaling 4: Kommissionen tager hensyn til resultaterne af Rettens revision, når den udarbejder revisionsstrategien for GD AGRI’s regnskabsafslutning.

X

Ikke relevant

Anbefaling 5: Kommissionen udbygger retningslinjerne for godkendelsesorganerne med et krav om, at disse organer medtager resultaterne fra Kommissionens og Rettens foregående revisioner i deres revisionsstrategi og rapporter.

X

Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført fuldt ud. Spørgsmålet er omhandlet i de retningslinjer, som skal anvendes af godkendelsesorganerne efter 2013 på to trin i revisionsarbejdet: 1) på planlægningstrinnet baseret på en indledende risikoanalyse, som på behørig vis tager højde for alle de tilgængelige oplysninger, herunder ECA's tidligere konstateringer, og disse bør underbygges korrekt i revisionsstrategien (se retningslinjernes afsnit 3.2) og 2) på fejlvurderingstrinnet, hvor godkendelsesorganerne ventes at gennemføre en analyse af, om der stilles spørgsmålstegn ved deres resultater som følge af relevante oplysninger fra andre verificeringskanaler (blandt andre ECA, Kommissionen).

2011

Anbefaling 6: medlemsstaterne, for så vidt angår krydsoverensstemmelse, sørger for, at bestemmelserne om identifikation og registrering af husdyr overholdes, og at kontrollen fordeles bedre over året, så opfyldelsen af alle relevante krav kontrolleres tilfredsstillende.

X

Under revisionen af medlemsstaternes anvendelse af krydsoverensstemmelse verificerer Kommissionen systematisk, at medlemsstaterne sørger for at overholde kravene om identifikation og registrering af husdyr samt timingen af deres stedlige kontrol.

| 4.55. | På politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse anbefaler Retten, at Kommissionen forbedrer overvågningen af fiskefangster under fiskeripartnerskabsaftaler med lande uden for EU. |
| --- | --- |

4.55.

På politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse anbefaler Retten, at Kommissionen forbedrer overvågningen af fiskefangster under fiskeripartnerskabsaftaler med lande uden for EU.

X

2010

| 3.58 d) | kvaliteten af inspektionerne kontrolleres og rapporteres korrekt af godkendelsesorganerne. |
| --- | --- |

3.58 d)

kvaliteten af inspektionerne kontrolleres og rapporteres korrekt af godkendelsesorganerne.

X

Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud gennemført, eftersom rammerne til at sikre, at godkendelsesorganerne rapporterer korrekt om kvaliteten af den stedlige kontrol, er blevet gennemført, og godkendelsesorganerne har udstedt de nødvendige detaljerede retningslinjer. Fra ansøgningsåret 2014 (regnskabsåret 2015) skal godkendelsesorganerne rent faktisk give en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, som anmeldes til Kommissionen. Dette kræver, at de kontrollerer og rapporterer om kvaliteten af de inspektioner, der udføres af godkendelsesorganerne.

| 3.59. | På området udvikling af landdistrikter anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne afhjælper de konstaterede svagheder, navnlig ved at forbedre effektiviteten af de kontroller, der gennemføres for foranstaltninger, der ikke er omfattet af IFKS. |
| --- | --- |

3.59.

På området udvikling af landdistrikter anbefaler Retten, at Kommissionen og medlemsstaterne afhjælper de konstaterede svagheder, navnlig ved at forbedre effektiviteten af de kontroller, der gennemføres for foranstaltninger, der ikke er omfattet af IFKS.

X

Kommissionen mener, at der allerede er sket betydelige fremskridt i denne henseende. Den har gennemført et omfattende stykke arbejde med GD AGRI og medlemsstaterne for at identificere de grundlæggende årsager til fejl og gennemføre foranstaltninger til at afhjælpe dem. Dette arbejde vil fortsætte, hvor der konstateres nye mangler.

I 2012 og 2013 har der været vidtrækkende handlingsplaner, og i 2014 er der stillet krav om 31 handlingsplaner for bestemte betalingsorganer, hvor fejlprocenten fortsat er høj.

Det nye arbejde, som udføres af godkendelsesorganerne fra regnskabsåret 2015 med henblik på at komme med en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed, vil ligeledes hjælpe med at identificere mangler i effektiviteten i betalingsorganernes kontrol og dermed føre dem i retning af de nødvendige forbedringer med hensyn til at sikre, at kontrollen gennemføres i den nødvendige standard.

| 3.60. | Endelig bør Kommissionen og medlemsstaterne træffe effektive foranstaltninger for at løse de problemer, der er påpeget på politikområderne miljø, fiskeri, sundhed og forbrugerbeskyttelse. |
| --- | --- |

3.60.

Endelig bør Kommissionen og medlemsstaterne træffe effektive foranstaltninger for at løse de problemer, der er påpeget på politikområderne miljø, fiskeri, sundhed og forbrugerbeskyttelse.

X

---

KAPITEL 5

Regionalpolitik, transport og energi

INDHOLD

| Indledning | 5.1-5.19 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder | 5.3-5.18 |
| --- | --- |

| Politikmål | 5.3-5.4 |
| --- | --- |

| Politikinstrumenter | 5.5-5.15 |
| --- | --- |

| Risici med hensyn til formel rigtighed | 5.16-5.18 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 5.19 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 5.20-5.32 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af finansieringstekniske instrumenter | 5.33-5.36 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 5.37-5.60 |
| --- | --- |

| Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder | 5.37-5.51 |
| --- | --- |

| Gennemgang af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter | 5.52-5.60 |
| --- | --- |

| Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik | 5.53-5.58 |
| --- | --- |

| Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi | 5.59-5.60 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 5.61-5.64 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 5.61-5.62 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 5.63-5.64 |
| --- | --- |

| Bilag 5.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende regionalpolitik, transport og energi |
| --- | --- |

Bilag 5.1 —

| Bilag 5.2 — | Resultaterne af undersøgelsen af udvalgte kontrolsystemer for samhørighed |
| --- | --- |

Bilag 5.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen regionalpolitik, transport og energi, som omfatter politikområderne »Regionalpolitik«, »Mobilitet og transport«, og »Energi«. De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 5.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

5.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen regionalpolitik, transport og energi, som omfatter politikområderne »Regionalpolitik«, »Mobilitet og transport«, og »Energi«. De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 5.1
  .

Tabel 5.1 —   Regionalpolitik, transport og energi — Centrale oplysninger 2013

| (millioner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivelse | Betalinger |
| Regionalpolitik | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger | 31  130 |
| Samhørighedsfonden | 11  906 |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | 358 |
| Administrative udgifter | 86 |
| Solidaritetsfonden | 14 |
| | 43  494 |
| Mobilitet og transport | Transeuropæiske net (TEN) | 771 |
| Land-, sø- og lufttransport | 158 |
| Administrative udgifter | 65 |
| Forskning inden for transport | 65 |
| | 1  059 |
| Energi | Konventionel og vedvarende energi | 312 |
| Nuklear energi | 199 |
| Forskning vedrørende energi | 144 |
| Administrative udgifter | 76 |
| Transeuropæiske net (TEN) | 27 |
| | 758 |
| |
| | Regnskabsårets betalinger i alt | 45  311 |
| | - administrative udgifter i alt
   (49) | 227 |
| | Aktionsudgifter i alt | 45  084 |
| | - forskud
   (50)
   (51) | 2  974 |
| | + afregninger af forskud
   (50) | 1  742 |
| | + udbetaling til endelige støttemodtagere fra finansieringstekniske instrumenter | 1  625 |
| | Revideret population i alt | 45  477 |
| |
| | Regnskabsårets forpligtelser i alt | 46  759 |

(millioner euro)

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Regionalpolitik

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger

31  130

Samhørighedsfonden

11  906

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

358

Administrative udgifter

86

Solidaritetsfonden

14

43  494

Mobilitet og transport

Transeuropæiske net (TEN)

771

Land-, sø- og lufttransport

158

Administrative udgifter

65

Forskning inden for transport

65

1  059

Energi

Konventionel og vedvarende energi

312

Nuklear energi

199

Forskning vedrørende energi

144

Administrative udgifter

76

Transeuropæiske net (TEN)

27

758

Regnskabsårets betalinger i alt

45  311

- administrative udgifter i alt
   (49)

227

Aktionsudgifter i alt

45  084

- forskud
   (50)
   (51)

2  974

- afregninger af forskud
   (50)

1  742

- udbetaling til endelige støttemodtagere fra finansieringstekniske instrumenter

1  625

Revideret population i alt

45  477

Regnskabsårets forpligtelser i alt

46  759

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 5.2. | Regionalpolitik, som hovedsagelig gennemføres gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, tegner sig for 96 % af udgifterne til de politikområder, som dette kapitel omhandler, mens de resterende 4 % vedrører transport- og energiområdet. |
| --- | --- |

5.2.

Regionalpolitik, som hovedsagelig gennemføres gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, tegner sig for 96 % af udgifterne til de politikområder, som dette kapitel omhandler, mens de resterende 4 % vedrører transport- og energiområdet.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Politikmål

Regionalpolitik

| 5.3. | Regionalpolitikken sigter mod at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, omstrukturere industriområder i tilbagegang og diversificere landdistrikter og mod at tilskynde til grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde. |
| --- | --- |

5.3.

Regionalpolitikken sigter mod at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, omstrukturere industriområder i tilbagegang og diversificere landdistrikter og mod at tilskynde til grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde.

Mobilitets-, transport- og energipolitik

| 5.4. | Transport- og energipolitikkerne sigter mod at etablere sikre, bæredygtige og konkurrencedygtige transport- og energisystemer og -ydelser for europæiske borgere og virksomheder og udvikle innovative løsninger, som bidrager til at formulere og gennemføre disse politikker. |
| --- | --- |

5.4.

Transport- og energipolitikkerne sigter mod at etablere sikre, bæredygtige og konkurrencedygtige transport- og energisystemer og -ydelser for europæiske borgere og virksomheder og udvikle innovative løsninger, som bidrager til at formulere og gennemføre disse politikker.

Politikinstrumenter

Regionalpolitik

| 5.5. | EFRU finansierer infrastrukturprojekter, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, regionale økonomiske udviklingsinitiativer og aktiviteter til støtte for små og mellemstore virksomheder. Samhørighedsfonden finansierer investeringer i miljø- og transportinfrastrukturen i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i EU. Hertil kommer instrumentet til førtiltrædelsesbistand, der hjælper kandidatlande med at forberede sig på at anvende EU's regionalpolitikmidler, og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, der yder støtte i tilfælde af naturkatastrofer i medlemsstater (jf.
  tabel 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.5.

EFRU finansierer infrastrukturprojekter, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, regionale økonomiske udviklingsinitiativer og aktiviteter til støtte for små og mellemstore virksomheder. Samhørighedsfonden finansierer investeringer i miljø- og transportinfrastrukturen i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i EU. Hertil kommer instrumentet til førtiltrædelsesbistand, der hjælper kandidatlande med at forberede sig på at anvende EU's regionalpolitikmidler, og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, der yder støtte i tilfælde af naturkatastrofer i medlemsstater (jf.
  tabel 5.1
  ).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Forvaltning og kontrol af udgifter, der afholdes over samhørighedspolitikfondene (EFRU/Samhørighedsfonden og ESF)

| 5.6. | EFRU, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF) bidrager alle til at finansiere samhørighedspolitikken. For disse fonde gælder nogle fælles regler, medmindre andet er fastsat i de specifikke regler, der gælder for den enkelte fond. Samhørighedspolitikfondene implementeres gennem flerårige programmer efter ordninger med delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. ESF behandles i kapitel 6, men omtales i dette kapitel, når der drøftes spørgsmål, der er fælles for alle fondene. |
| --- | --- |

5.6.

EFRU, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF) bidrager alle til at finansiere samhørighedspolitikken. For disse fonde gælder nogle fælles regler, medmindre andet er fastsat i de specifikke regler, der gælder for den enkelte fond. Samhørighedspolitikfondene implementeres gennem flerårige programmer efter ordninger med delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. ESF behandles i kapitel 6, men omtales i dette kapitel, når der drøftes spørgsmål, der er fælles for alle fondene.

| 5.7. | På grundlag af forslag fra medlemsstaterne godkender Kommissionen for hver programmeringsperiode de operationelle programmer (OP'er) og de vejledende finansieringsplaner, hvori EU's og de nationale bidrag indgår (1). Projekter udvalgt af myndighederne i medlemsstaterne finansieres under OP'erne og gennemføres af privatpersoner, sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder eller lokale, regionale og nationale offentlige organer. Reglerne for godtgørelse af omkostninger over EU-budgettet er fastsat i forordningerne og/eller i nationale støttekriterier. |
| --- | --- |

5.7.

På grundlag af forslag fra medlemsstaterne godkender Kommissionen for hver programmeringsperiode de operationelle programmer (OP'er) og de vejledende finansieringsplaner, hvori EU's og de nationale bidrag indgår (1). Projekter udvalgt af myndighederne i medlemsstaterne finansieres under OP'erne og gennemføres af privatpersoner, sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder eller lokale, regionale og nationale offentlige organer. Reglerne for godtgørelse af omkostninger over EU-budgettet er fastsat i forordningerne og/eller i nationale støttekriterier.

| 5.7. | Fastsættelsen af støtteberettigelsesregler på nationalt niveau (artikel 56 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006) var et af de væsentligste elementer i den forenkling, som blev indført i programmeringsperioden 2007-2013. Formålet var at give medlemsstaterne mere fleksibilitet med hensyn til at tilpasse støtteberettigelsesreglerne til de specifikke behov i regionerne eller programmerne og harmonisere dem med de gældende regler for andre nationale offentlige ordninger. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | For hvert enkelt projekt anmelder støttemodtagerne de påløbne omkostninger til de nationale myndigheder. Disse individuelle anmeldelser samles i periodiske udgiftsanmeldelser for hvert enkelt OP, som myndighederne i medlemsstaten attesterer og forelægger for Kommissionen (2). Medlemsstaten får derefter godtgjort det samlede beløb i EU-medfinansiering over EU-budgettet i henhold til den medfinansieringssats, der er fastsat på prioritetsniveau. |
| --- | --- |

5.8.

For hvert enkelt projekt anmelder støttemodtagerne de påløbne omkostninger til de nationale myndigheder. Disse individuelle anmeldelser samles i periodiske udgiftsanmeldelser for hvert enkelt OP, som myndighederne i medlemsstaten attesterer og forelægger for Kommissionen (2). Medlemsstaten får derefter godtgjort det samlede beløb i EU-medfinansiering over EU-budgettet i henhold til den medfinansieringssats, der er fastsat på prioritetsniveau.

RETTENS BEMÆRKNINGER

På nationalt og regionalt plan

| 5.9. | Medlemsstaterne har hovedansvaret for at forhindre eller opdage og korrigere uregelmæssige udgifter og rapporterer herom til Kommissionen. Udpegede forvaltningsmyndigheder og formidlende organer er ansvarlige for den daglige forvaltning (3). De skal sikre, at alle projekter er berettiget til EU-finansiering, og at de anmeldte omkostninger opfylder alle de betingelser, der er fastsat i forordningerne, og/eller de nationale regler. Denne kontrol omfatter stedlige inspektioner af stikprøveudvalgte projekter og skrivebordskontrol af forvaltningen, før forvaltningsmyndighederne attesterer udgiften. Attesteringsmyndighederne skal sikre, at der er udført passende kontrol, og udføre yderligere kontrol, inden udgifterne anmeldes til Kommissionen med henblik på godtgørelse. Under ét kaldes disse forvaltningsverificeringer »kontroller på første niveau«. |
| --- | --- |

5.9.

Medlemsstaterne har hovedansvaret for at forhindre eller opdage og korrigere uregelmæssige udgifter og rapporterer herom til Kommissionen. Udpegede forvaltningsmyndigheder og formidlende organer er ansvarlige for den daglige forvaltning (3). De skal sikre, at alle projekter er berettiget til EU-finansiering, og at de anmeldte omkostninger opfylder alle de betingelser, der er fastsat i forordningerne, og/eller de nationale regler. Denne kontrol omfatter stedlige inspektioner af stikprøveudvalgte projekter og skrivebordskontrol af forvaltningen, før forvaltningsmyndighederne attesterer udgiften. Attesteringsmyndighederne skal sikre, at der er udført passende kontrol, og udføre yderligere kontrol, inden udgifterne anmeldes til Kommissionen med henblik på godtgørelse. Under ét kaldes disse forvaltningsverificeringer »kontroller på første niveau«.

| 5.10. | For hvert enkelt OP (eller gruppe af OP'er) udfører revisionsmyndighederne i medlemsstaterne herudover systemrevision og efterfølgende revision af stikprøveudvalgte transaktioner (4). De rapporterer om disse revisioner til Kommissionen i årlige kontrolrapporter, som omfatter en årlig revisionserklæring om systemernes funktionsmåde og revisionsmyndighedernes overslag over fejlforekomsten (jf. punkt 5.38 og 5.41) (5). |
| --- | --- |

5.10.

For hvert enkelt OP (eller gruppe af OP'er) udfører revisionsmyndighederne i medlemsstaterne herudover systemrevision og efterfølgende revision af stikprøveudvalgte transaktioner (4). De rapporterer om disse revisioner til Kommissionen i årlige kontrolrapporter, som omfatter en årlig revisionserklæring om systemernes funktionsmåde og revisionsmyndighedernes overslag over fejlforekomsten (jf. punkt 5.38 og 5.41) (5).

På kommissionsplan

| 5.11. | Kommissionen (Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik samt Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion) skal forvisse sig om, at medlemsstaterne har etableret forvaltnings- og kontrolsystemer, der er i overensstemmelse med kravene i forordningerne, og at systemerne fungerer effektivt (6). Hvis Kommissionen konstaterer, at en medlemsstat har undladt at korrigere uregelmæssige udgifter, der er attesteret og anmeldt, eller at forvaltnings- og kontrolsystemerne er behæftet med betydelige mangler, kan den afbryde eller suspendere betalingerne (7). Hvis medlemsstaten ikke trækker de uregelmæssige udgifter (som kan erstattes med støtteberettigede udgifter vedrørende andre projekter under det samme OP) tilbage, og/eller hvis den undlader at afhjælpe de konstaterede systemsvagheder, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner (8). Yderligere oplysninger om, hvordan Kommissionen har anvendt afbrydelser/suspension og foretaget finansielle korrektioner, gives også i kapitel 1, punkt 1.12-1.14. |
| --- | --- |

5.11.

Kommissionen (Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik samt Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion) skal forvisse sig om, at medlemsstaterne har etableret forvaltnings- og kontrolsystemer, der er i overensstemmelse med kravene i forordningerne, og at systemerne fungerer effektivt (6). Hvis Kommissionen konstaterer, at en medlemsstat har undladt at korrigere uregelmæssige udgifter, der er attesteret og anmeldt, eller at forvaltnings- og kontrolsystemerne er behæftet med betydelige mangler, kan den afbryde eller suspendere betalingerne (7). Hvis medlemsstaten ikke trækker de uregelmæssige udgifter (som kan erstattes med støtteberettigede udgifter vedrørende andre projekter under det samme OP) tilbage, og/eller hvis den undlader at afhjælpe de konstaterede systemsvagheder, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner (8). Yderligere oplysninger om, hvordan Kommissionen har anvendt afbrydelser/suspension og foretaget finansielle korrektioner, gives også i kapitel 1, punkt 1.12-1.14.

Mobilitet og Transport samt Energi

| 5.12. | Den Europæiske Unions transportpolitikker skal udvikle det indre marked, øge konkurrencen og innovationen og integrere transportnettene. På dette område fremmer EU's politikker mobilitet, bæredygtig udvikling og transportsikkerhed. Energipolitikkerne skal hjælpe med at forsyne borgerne og erhvervslivet med energi til overkommelige og konkurrencedygtige priser samt teknologisk avancerede energitjenesteydelser. De fremmer bæredygtig energiproduktion og -transport samt bæredygtigt energiforbrug og en sikker energitilførsel i EU. Programmet for det transeuropæiske transportnet (TEN-T) og det europæiske genopretningsprogram for energiområdet er de væsentligste finansielle instrumenter på disse to områder (jf.
  tabel 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.12.

Den Europæiske Unions transportpolitikker skal udvikle det indre marked, øge konkurrencen og innovationen og integrere transportnettene. På dette område fremmer EU's politikker mobilitet, bæredygtig udvikling og transportsikkerhed. Energipolitikkerne skal hjælpe med at forsyne borgerne og erhvervslivet med energi til overkommelige og konkurrencedygtige priser samt teknologisk avancerede energitjenesteydelser. De fremmer bæredygtig energiproduktion og -transport samt bæredygtigt energiforbrug og en sikker energitilførsel i EU. Programmet for det transeuropæiske transportnet (TEN-T) og det europæiske genopretningsprogram for energiområdet er de væsentligste finansielle instrumenter på disse to områder (jf.
  tabel 5.1
  ).

Forvaltning og kontrol af udgifterne til mobilitet og transport samt energi

| 5.13. | Kommissionen (Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport samt Generaldirektoratet for Energi) forvalter transport- og energiudgifterne gennem to forvaltningsorganer og et fællesforetagende (9) og også ved mekanismer for fælles forvaltning (f.eks. midlerne til nedlæggelse af kernekraftværker eller den europæiske finansieringsfacilitet for energieffektivitet). |
| --- | --- |

5.13.

Kommissionen (Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport samt Generaldirektoratet for Energi) forvalter transport- og energiudgifterne gennem to forvaltningsorganer og et fællesforetagende (9) og også ved mekanismer for fælles forvaltning (f.eks. midlerne til nedlæggelse af kernekraftværker eller den europæiske finansieringsfacilitet for energieffektivitet).

| 5.14. | Kommissionen finansierer generelt projekter efter at have gennemført indkaldelser af forslag til projekter. Betalingerne til godkendte projekter udbetales direkte af Kommissionen til modtagerne på grundlag af tilskudsaftaler eller Kommissionens afgørelser. Støttemodtagerne er sædvanligvis medlemsstaternes myndigheder, men kan også være offentlige eller private virksomheder. EU-finansieringen udbetales i rater: et forskud eller forfinansiering, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet, efterfulgt af mellemliggende og endelige betalinger, som skal godtgøre de støtteberettigede udgifter, som modtagerne har indberettet. |
| --- | --- |

5.14.

Kommissionen finansierer generelt projekter efter at have gennemført indkaldelser af forslag til projekter. Betalingerne til godkendte projekter udbetales direkte af Kommissionen til modtagerne på grundlag af tilskudsaftaler eller Kommissionens afgørelser. Støttemodtagerne er sædvanligvis medlemsstaternes myndigheder, men kan også være offentlige eller private virksomheder. EU-finansieringen udbetales i rater: et forskud eller forfinansiering, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet, efterfulgt af mellemliggende og endelige betalinger, som skal godtgøre de støtteberettigede udgifter, som modtagerne har indberettet.

| 5.15. | Kommissionen evaluerer forslagene i forhold til nærmere beskrevne udvælgelses- og tildelingskriterier, giver information og vejledning til modtagerne og overvåger og kontrollerer gennemførelsen af projekterne på grundlag af finansielle og tekniske situationsrapporter, som modtagerne indsender. Tilskudsaftalerne eller Kommissionens afgørelser kan indeholde et krav om, at udgiftsanmeldelserne skal attesteres af en uafhængig revisor eller et relevant nationalt organ. Hertil kommer, at Kommissionen udfører efterfølgende revisioner for at påvise og korrigere fejl, som tidligere kontrol ikke har forebygget. |
| --- | --- |

5.15.

Kommissionen evaluerer forslagene i forhold til nærmere beskrevne udvælgelses- og tildelingskriterier, giver information og vejledning til modtagerne og overvåger og kontrollerer gennemførelsen af projekterne på grundlag af finansielle og tekniske situationsrapporter, som modtagerne indsender. Tilskudsaftalerne eller Kommissionens afgørelser kan indeholde et krav om, at udgiftsanmeldelserne skal attesteres af en uafhængig revisor eller et relevant nationalt organ. Hertil kommer, at Kommissionen udfører efterfølgende revisioner for at påvise og korrigere fejl, som tidligere kontrol ikke har forebygget.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Risici med hensyn til formel rigtighed

Regionalpolitik

| 5.16. | De væsentligste risici i forbindelse med udgifter under EFRU og Samhørighedsfonden er, at EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb ikke overholdes ved kontrakttildeling, og at der finansieres projekter, som ikke er støtteberettigede, eller som ikke overholder EU's statsstøtteregler (10). Derudover er der risiko for, at modtagerne anmelder omkostninger, som er ikke-støtteberettigede i henhold til forordningerne og/eller de nationale støttekriterier. |
| --- | --- |

5.16.

De væsentligste risici i forbindelse med udgifter under EFRU og Samhørighedsfonden er, at EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb ikke overholdes ved kontrakttildeling, og at der finansieres projekter, som ikke er støtteberettigede, eller som ikke overholder EU's statsstøtteregler (10). Derudover er der risiko for, at modtagerne anmelder omkostninger, som er ikke-støtteberettigede i henhold til forordningerne og/eller de nationale støttekriterier.

| 5.16. | Kommissionen tilslutter sig denne vurdering som anført i arbejdsdokumentet »Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006-2009« (SEC(2011) 1179 af 5.10.2011). I dette dokument angiver Kommissionen konkrete foranstaltninger til at afbøde disse risici (især yderligere vejledning og videreuddannelse af forvaltningsmyndighederne vedrørende identificerede risici, rettidig gennemførelse af finansielle korrektioner, afbrydelses- og suspensionsprocedurer samt revisioner, der er rettet mod de mest risikobetonede områder). |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Under gennemførelsen af OP'erne står myndighederne i medlemsstaterne over for indbyrdes konkurrerende prioriteringer. Der skal udføres passende kontroller, som skal sikre, at udgifterne er formelt rigtige, og den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Samtidig er der en interesse i, at de midler, EU har stillet til rådighed, absorberes. Dette kan i praksis stå i vejen for en konsekvent anvendelse af effektive kontroller, således at overtrædelser af reglerne ikke opdages og korrigeres, og ikke-støtteberettigede udgifter i sidste ende godtgøres over EU-budgettet. Dette kan også føre til, at der finansieres projekter, der er for omkostningskrævende, som ikke gennemføres produktivt, eller som sandsynligvis ikke når de tilsigtede resultater (11). Denne spænding bliver mere relevant, når støtteberettigelsesperioden nærmer sig sin afslutning. |
| --- | --- |

5.17.

Under gennemførelsen af OP'erne står myndighederne i medlemsstaterne over for indbyrdes konkurrerende prioriteringer. Der skal udføres passende kontroller, som skal sikre, at udgifterne er formelt rigtige, og den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Samtidig er der en interesse i, at de midler, EU har stillet til rådighed, absorberes. Dette kan i praksis stå i vejen for en konsekvent anvendelse af effektive kontroller, således at overtrædelser af reglerne ikke opdages og korrigeres, og ikke-støtteberettigede udgifter i sidste ende godtgøres over EU-budgettet. Dette kan også føre til, at der finansieres projekter, der er for omkostningskrævende, som ikke gennemføres produktivt, eller som sandsynligvis ikke når de tilsigtede resultater (11). Denne spænding bliver mere relevant, når støtteberettigelsesperioden nærmer sig sin afslutning.

Mobilitet og Transport samt Energi

| 5.18. | Den væsentligste risiko i forbindelse med transport- og energiudgifter er, at Kommissionen ikke opdager ikke-støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har anmeldt, før godtgørelsen finder sted. Ligesom i forbindelse med EFRU og Samhørighedsfonden er der også risici forbundet med manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

5.18.

Den væsentligste risiko i forbindelse med transport- og energiudgifter er, at Kommissionen ikke opdager ikke-støtteberettigede omkostninger, som modtagerne har anmeldt, før godtgørelsen finder sted. Ligesom i forbindelse med EFRU og Samhørighedsfonden er der også risici forbundet med manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 5.19. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af regionalpolitik, transport og energi skal følgende særlige punkter bemærkes:






  a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 180 transaktioner (12), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af transaktioner fra 19 medlemsstater (13) |
| --- | --- | --- |

5.19.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen af regionalpolitik, transport og energi skal følgende særlige punkter bemærkes:

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 180 transaktioner (12), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af transaktioner fra 19 medlemsstater (13)

| b) | I revisionen indgik en undersøgelse af finansieringstekniske instrumenters udbetalingssatser (dvs. den andel af deres midler, der anvendes på de endelige støttemodtageres niveau). Undersøgelsen omfattede en gennemgang af Kommissionens statusrapporter for 2012 og af de fem finansieringstekniske instrumenter, der indgik i stikprøven af reviderede transaktioner |
| --- | --- |

b)

I revisionen indgik en undersøgelse af finansieringstekniske instrumenters udbetalingssatser (dvs. den andel af deres midler, der anvendes på de endelige støttemodtageres niveau). Undersøgelsen omfattede en gennemgang af Kommissionens statusrapporter for 2012 og af de fem finansieringstekniske instrumenter, der indgik i stikprøven af reviderede transaktioner

| c) | Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede:






  i) | Kommissionens tilsyn med de nationale revisionsmyndigheder i medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

c)

Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede:

i)

Kommissionens tilsyn med de nationale revisionsmyndigheder i medlemsstaterne

| ii) | de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi. |
| --- | --- |

ii)

de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.20. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 5.1
  . 102 (57 %) af de 180 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 40 fejl, Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 6,9 % (14). |
| --- | --- |

5.20.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 5.1
  . 102 (57 %) af de 180 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 40 fejl, Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 6,9 % (14).

| 5.20. | Fælles svar på punkt 5.20 og 5.21: |
| --- | --- |

5.20.

Kommissionen bemærker, at den mest sandsynlige fejlforekomst rapporteret for 2013 er på linje med de fejlforekomster, som Retten har forelagt for de seneste fire år.

Dette bekræfter, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 fortsat er stabil og betydeligt under de rapporterede fejlforekomster for programmeringsperioden 2000-2006. Dette skyldes de styrkede kontrolforanstaltninger i programmeringsperioden 2007-2013 og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (jf. punkt 2.111 F, s. 44-45). Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater og træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger, når der konstateres mangler, gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger. I den nye programmeringsperiode 2014-2020 er Kommissionens muligheder for at træffe korrigerende foranstaltninger blevet yderligere styrket, idet medlemsstaterne i visse situationer ikke længere får mulighed for at genanvende midler, hvilket resulterer i finansielle nettokorrektioner. Det vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere fejl inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen.

Derudover kan Kommissionen i henhold til finansforordningen (artikel 80, stk. 4) og i overensstemmelse med samhørighedspolitikkens regler (artikel 99, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006) anvende faste eller ekstrapolerede korrektioner, hvis det ikke er muligt præcist at identificere uretmæssigt anvendte beløb, hvilket ofte er tilfældet. Det var tilfældet for regionalpolitikken i 2013. Kommissionen har handlet inden for rammerne af sin kompetence og i overensstemmelse med de eksisterende forordninger for at beskytte EU's budget. I henhold til Rettens metode foretages der justeringer, hvis der fastslås en forbindelse til individuelle transaktioner. Efter Kommissionens opfattelse dækkede de anvendte faste korrektioner alle de pågældende programmer og transaktioner. Se også Kommissionens svar på punkt 1.17.

| 5.21. | Kapitel 1 indeholder en vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af de tal for finansielle korrektioner, der opgives i note 6 til EU's konsoliderede regnskab (jf. punkt 1.12-1.14). I kapitel 1 i årsberetningen for 2012 (15) gør Retten rede for, i hvilket omfang den tager hensyn til finansielle korrektioner, når den anslår den mest sandsynlige fejlforekomst. |
| --- | --- |

5.21.

Kapitel 1 indeholder en vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af de tal for finansielle korrektioner, der opgives i note 6 til EU's konsoliderede regnskab (jf. punkt 1.12-1.14). I kapitel 1 i årsberetningen for 2012 (15) gør Retten rede for, i hvilket omfang den tager hensyn til finansielle korrektioner, når den anslår den mest sandsynlige fejlforekomst.

| 5.22. | Figur 5.1
  viser, hvor meget de forskellige typer af uregelmæssigheder bidrog til Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst for 2013. |
| --- | --- |

5.22.

Figur 5.1
  viser, hvor meget de forskellige typer af uregelmæssigheder bidrog til Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlforekomst for 2013.

Figur 5.1 —   Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb tegner sig for mere end en tredjedel af den fejlforekomst, Retten har anslået for disse politikområder

| 5.23. | Reglerne for offentlige indkøb er et centralt instrument til at sikre, at de offentlige midler anvendes sparsommeligt og effektivt, og til at oprette et indre marked i EU. |
| --- | --- |

5.23.

Reglerne for offentlige indkøb er et centralt instrument til at sikre, at de offentlige midler anvendes sparsommeligt og effektivt, og til at oprette et indre marked i EU.

| 5.23. | Fælles svar på punkt 5.23 til 5.25: |
| --- | --- |

5.23.

Selv om Kommissionen og Retten reviderer overholdelsen af reglerne for offentlige indkøb på samme måde, har Kommissionen siden programmeringsperioden 2000-2006 anvendt proportionale faste korrektioner, og derved tages der hånd om risikoen for at påføre EU-budgettet tab, ligesom der tages hensyn til uregelmæssighedernes art og omfang.

Disse faste korrektioner anvendes af Kommissionen og af de nationale myndigheder i forbindelse med pålæggelse af finansielle korrektioner for overtrædelser af reglerne for offentlige indkøb, herunder ved opfølgning på fejl, der er rapporteret af Retten.

Kommissionen bemærker ligeledes, at dechargemyndigheden har opfordret Kommissionen og Retten til at harmonisere den måde, hvorpå de kvantificerer fejl ved offentlige indkøb (Europa-Parlamentets afgørelse af 17. april 2013 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011).

Kommissionen ajourførte i 2013 sin afgørelse om kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb ved delt forvaltning, herunder for så vidt angår udgifterne til samhørighed og udvikling af landdistrikter (jf. Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final).

På baggrund af denne afgørelse vurderer Kommissionen, at kvantificeringen af fejl i forbindelse med offentlige indkøb i 2013 vil være op til 0,6 procentpoint lavere end Rettens skøn ved anvendelse af Kommissionens egen kvantificeringsmetode.

| 5.24. | I 2013 undersøgte Retten 122 offentlige indkøbsaftaler vedrørende bygge- og anlægsarbejder samt tjenesteydelser, der lå til grund for udgifterne vedrørende de 180 transaktioner, som Retten testede (16). Den samlede anslåede kontraktværdi af disse offentlige indkøb er ca. 4,2 milliarder euro (17). |
| --- | --- |

5.24.

I 2013 undersøgte Retten 122 offentlige indkøbsaftaler vedrørende bygge- og anlægsarbejder samt tjenesteydelser, der lå til grund for udgifterne vedrørende de 180 transaktioner, som Retten testede (16). Den samlede anslåede kontraktværdi af disse offentlige indkøb er ca. 4,2 milliarder euro (17).

| 5.25. | Som i tidligere år var der navnlig tendens til fejl i forbindelse med procedurerne for offentlige indkøb (18). I 60 af de 122 procedurer, revisionen omfattede, konstaterede Retten tilfælde af manglende overholdelse af EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb. Ca. en tredjedel af disse tilfælde var alvorlige brud på disse regler og blev dermed klassificeret som kvantificerbare fejl. Sådanne fejl tegner sig for 45 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 39 % af den skønnede fejlforekomst for denne gruppe af politikområder (jf. tekstboks 5.1). |
| --- | --- |

5.25.

Som i tidligere år var der navnlig tendens til fejl i forbindelse med procedurerne for offentlige indkøb (18). I 60 af de 122 procedurer, revisionen omfattede, konstaterede Retten tilfælde af manglende overholdelse af EU's og/eller de nationale regler for offentlige indkøb. Ca. en tredjedel af disse tilfælde var alvorlige brud på disse regler og blev dermed klassificeret som kvantificerbare fejl. Sådanne fejl tegner sig for 45 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 39 % af den skønnede fejlforekomst for denne gruppe af politikområder (jf. tekstboks 5.1).

Tekstboks 5.1 —   Eksempler på alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb

Tekstboks 5.1 —
     
  Eksempler på alvorlige brud på reglerne for offentlige indkøb

| a) | Uberettiget underhåndsaftale om supplerende arbejder (uden at der forelå uforudselige omstændigheder): I et TEN-T-projekt i Tyskland blev kontrakter om supplerende bygge- og anlægsarbejder på en passagerterminal i en lufthavn (som var blevet tildelt den samme kontrahent direkte) anmeldt med henblik på medfinansiering. De supplerende arbejder skyldtes mangler ved forberedelsen, planlægningen og gennemførelsen af projektet og ikke uforudsete omstændigheder. I sådanne tilfælde er direkte tildeling retsstridig, og de supplerende arbejder skulle have været sendt i udbud.
  Lignende tilfælde blev konstateret i andre EFRU/samhørighedsfondsprojekter og transportprojekter i Belgien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Spanien, Italien og Sverige. |
| --- | --- |

a)

Uberettiget underhåndsaftale om supplerende arbejder (uden at der forelå uforudselige omstændigheder): I et TEN-T-projekt i Tyskland blev kontrakter om supplerende bygge- og anlægsarbejder på en passagerterminal i en lufthavn (som var blevet tildelt den samme kontrahent direkte) anmeldt med henblik på medfinansiering. De supplerende arbejder skyldtes mangler ved forberedelsen, planlægningen og gennemførelsen af projektet og ikke uforudsete omstændigheder. I sådanne tilfælde er direkte tildeling retsstridig, og de supplerende arbejder skulle have været sendt i udbud.

Lignende tilfælde blev konstateret i andre EFRU/samhørighedsfondsprojekter og transportprojekter i Belgien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Spanien, Italien og Sverige.

| b) | Anvendelse af ulovlige tildelingskriterier i en udbudsprocedure: I forbindelse med et EFRU-projekt vedrørende renovering af en offentlig bygning i Spanien ændrede den metode, der ifølge udbudsmaterialet ville blive brugt til at afgøre, hvilket bud der var det mest økonomiske, uretmæssigt udfaldet af udbuddet, og kontrakten blev tildelt uregelmæssigt. |
| --- | --- |

b)

Anvendelse af ulovlige tildelingskriterier i en udbudsprocedure: I forbindelse med et EFRU-projekt vedrørende renovering af en offentlig bygning i Spanien ændrede den metode, der ifølge udbudsmaterialet ville blive brugt til at afgøre, hvilket bud der var det mest økonomiske, uretmæssigt udfaldet af udbuddet, og kontrakten blev tildelt uregelmæssigt.

| c) | Ændring af kontraktens omfang efter udbuddet: I et EFRU-projekt om opgradering og renovering af vandforsyningsnettet i Spanien blev projektets omfang ændret væsentligt, efter at udbuddet var afholdt og kontrakten tildelt. Det er en overtrædelse af EU's og de nationale regler for offentlige indkøb og den anmeldte udgift vedrørende denne kontrakt er derfor uregelmæssig. Hertil kommer, at de faktisk udførte arbejder ikke stemte overens med den ændrede kontrakt.
  Lignende tilfælde blev konstateret i projekter vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden i Den Tjekkiske Republik. |
| --- | --- |

c)

Ændring af kontraktens omfang efter udbuddet: I et EFRU-projekt om opgradering og renovering af vandforsyningsnettet i Spanien blev projektets omfang ændret væsentligt, efter at udbuddet var afholdt og kontrakten tildelt. Det er en overtrædelse af EU's og de nationale regler for offentlige indkøb og den anmeldte udgift vedrørende denne kontrakt er derfor uregelmæssig. Hertil kommer, at de faktisk udførte arbejder ikke stemte overens med den ændrede kontrakt.

Lignende tilfælde blev konstateret i projekter vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden i Den Tjekkiske Republik.

| c) | Med hensyn til Den Tjekkiske Republik understreger Kommissionen, at den anvendte en fast korrektion på 10 % på alle udgifter under dette program fra 2007 til den 31. august 2012, der dækker rapporterede fejl af samme karakter som de fejl, Retten har konstateret. Denne korrektion fandt anvendelse på alle projekter revideret af Retten. |
| --- | --- |

c)

Med hensyn til Den Tjekkiske Republik understreger Kommissionen, at den anvendte en fast korrektion på 10 % på alle udgifter under dette program fra 2007 til den 31. august 2012, der dækker rapporterede fejl af samme karakter som de fejl, Retten har konstateret. Denne korrektion fandt anvendelse på alle projekter revideret af Retten.

| 5.26. | Der blev konstateret andre fejl i relation til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer i yderligere en tredjedel af de 122 offentlige indkøb, Retten gennemgik. Disse fejl omfatter tilfælde, hvor kravene om information og offentlig omtale ikke var overholdt, forkert anvendelse af udvælgelseskriterierne og mangler i udbudsbetingelserne. Disse fejl bidrager ikke til den fejlprocent, Retten har anslået (19). |
| --- | --- |

5.26.

Der blev konstateret andre fejl i relation til udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurer i yderligere en tredjedel af de 122 offentlige indkøb, Retten gennemgik. Disse fejl omfatter tilfælde, hvor kravene om information og offentlig omtale ikke var overholdt, forkert anvendelse af udvælgelseskriterierne og mangler i udbudsbetingelserne. Disse fejl bidrager ikke til den fejlprocent, Retten har anslået (19).

| 5.26. | Kommissionen vil følge op på alle fejl rapporteret af Retten i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final. |
| --- | --- |

5.26.

Tre projekter, som Retten undersøgte, opfyldte ikke støtteberettigelsesbetingelserne

| 5.27. | Retten identificerede tre projekter, hvor de støtteberettigelsesbetingelser, der var fastsat i forordningerne og/eller de nationale støtteberettigelsesregler, ikke var opfyldt, og kvantificerede fejlene. Disse projekter tegner sig for 8 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 22 % af den skønnede fejlforekomst (jf. tekstboks 5.2). |
| --- | --- |

5.27.

Retten identificerede tre projekter, hvor de støtteberettigelsesbetingelser, der var fastsat i forordningerne og/eller de nationale støtteberettigelsesregler, ikke var opfyldt, og kvantificerede fejlene. Disse projekter tegner sig for 8 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 22 % af den skønnede fejlforekomst (jf. tekstboks 5.2).

| 5.27. | Fælles svar på punkt 5.27 til 5.29: |
| --- | --- |

5.27.

Kommissionen søger at sikre, at støttemodtagerne og programmernes forvaltningsmyndigheder er bevidste om støtteberettigelsesreglerne. Dette kan gøres gennem uddannelse og vejledning, og for regionalpolitik og bypolitik bør forvaltningsmyndighederne viderebringe denne viden til alle organer med ansvar for forvaltning af midlerne. For regionalpolitikken giver Kommissionen, når den identificerer komplekse regler på programniveau, medlemsstaten anbefalinger om at forenkle reglerne.

Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats på de programmyndigheder, hvor der er identificeret risici.

Tekstboks 5.2 —   Eksempler på ikke-støtteberettigede projekter

| a) | Udvælgelse af et projekt, som realistisk set ikke kan nå sine mål: Et EFRU-projekt i Polen gik ud på at renovere en historisk bygning og dens park med henblik på at anvende den som uddannelsescenter med indkvarteringsfaciliteter. Forvaltningsmyndigheden valgte projektet, selv om de mål for projektet, der var specificeret i projektansøgningen, realistisk set ikke kunne opfyldes. Specielt var antallet af uddannelsessøgende, der ville anvende faciliteterne, sat alt for højt. Desuden blev der anmeldt omkostninger i relation til privat anvendelse af bygningen, der lå uden for tilskudsaftalens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

a)

Udvælgelse af et projekt, som realistisk set ikke kan nå sine mål: Et EFRU-projekt i Polen gik ud på at renovere en historisk bygning og dens park med henblik på at anvende den som uddannelsescenter med indkvarteringsfaciliteter. Forvaltningsmyndigheden valgte projektet, selv om de mål for projektet, der var specificeret i projektansøgningen, realistisk set ikke kunne opfyldes. Specielt var antallet af uddannelsessøgende, der ville anvende faciliteterne, sat alt for højt. Desuden blev der anmeldt omkostninger i relation til privat anvendelse af bygningen, der lå uden for tilskudsaftalens anvendelsesområde.

| b) | En støttemodtager, som ikke opfyldte de udvælgelseskriterier, der var fastsat i OP'et: Et EFRU-projekt i Ungarn gik ud på, at en støttemodtager, der var beskæftiget i transport- og byggesektoren, erhvervede sig en gravemaskine. Hverken projektet eller støttemodtagerens forretningsaktivitet kan imidlertid anses for at være innovativ, og dermed var de kriterier, der var fastsat i OP'et, ikke opfyldt. |
| --- | --- |

b)

En støttemodtager, som ikke opfyldte de udvælgelseskriterier, der var fastsat i OP'et: Et EFRU-projekt i Ungarn gik ud på, at en støttemodtager, der var beskæftiget i transport- og byggesektoren, erhvervede sig en gravemaskine. Hverken projektet eller støttemodtagerens forretningsaktivitet kan imidlertid anses for at være innovativ, og dermed var de kriterier, der var fastsat i OP'et, ikke opfyldt.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Der var anmeldt ikke-støtteberettigede omkostninger i forbindelse med knap en tiendedel af alle de projekter, Retten reviderede

| 5.28. | Når de nationale myndigheder anmelder omkostninger til Kommissionen, attesterer de, at disse omkostninger er afholdt i overensstemmelse med en række specifikke bestemmelser, der er fastsat i EU-forordninger, nationale støtteberettigelsesregler, specifikke OP-regler, indkaldelser af interessetilkendegivelser, afgørelser om godkendelse af projekter til medfinansiering eller tilskudsaftaler. |
| --- | --- |

5.28.

Når de nationale myndigheder anmelder omkostninger til Kommissionen, attesterer de, at disse omkostninger er afholdt i overensstemmelse med en række specifikke bestemmelser, der er fastsat i EU-forordninger, nationale støtteberettigelsesregler, specifikke OP-regler, indkaldelser af interessetilkendegivelser, afgørelser om godkendelse af projekter til medfinansiering eller tilskudsaftaler.

| 5.29. | Retten konstaterede, at der var anmeldt ikke-støtteberettigede omkostninger i 8 % af de transaktioner, revisionen omfattede. Sådanne fejl tegner sig for 38 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 21 % af den skønnede fejlforekomst for disse politikområder (jf. tekstboks 5.3). |
| --- | --- |

5.29.

Retten konstaterede, at der var anmeldt ikke-støtteberettigede omkostninger i 8 % af de transaktioner, revisionen omfattede. Sådanne fejl tegner sig for 38 % af samtlige kvantificerbare fejl og udgør ca. 21 % af den skønnede fejlforekomst for disse politikområder (jf. tekstboks 5.3).

Tekstboks 5.3 —   Eksempler på anmeldte ikke-støtteberettigede omkostninger

| a) | Personaleomkostninger, der ikke var begrundede: I forbindelse med et energiprojekt i Frankrig, som vedrørte udførelse af en elsammenkobling mellem Frankrig og Spanien, var der en række personaleomkostninger, som modtageren ikke kunne fremlægge dokumentation for. De underliggende udgifter i relation til disse personaleomkostninger er derfor ikke berettiget til medfinansiering fra EU.
  Et lignende tilfælde, hvor der blev anmeldt ikke-støtteberettigede lønudgifter, blev konstateret i forbindelse med et EFRU-projekt i Italien. |
| --- | --- |

a)

Personaleomkostninger, der ikke var begrundede: I forbindelse med et energiprojekt i Frankrig, som vedrørte udførelse af en elsammenkobling mellem Frankrig og Spanien, var der en række personaleomkostninger, som modtageren ikke kunne fremlægge dokumentation for. De underliggende udgifter i relation til disse personaleomkostninger er derfor ikke berettiget til medfinansiering fra EU.

Et lignende tilfælde, hvor der blev anmeldt ikke-støtteberettigede lønudgifter, blev konstateret i forbindelse med et EFRU-projekt i Italien.

| b) | Udgifter anmeldt vedrørende en organisation fra et tredjeland: Et TEN-T-projekt om videreudvikling af et fælles europæisk luftrum blev gennemført af en række organisationer i flere EU-medlemsstater samt i ét tredjeland. Konsortiet så bort fra kravet om, at kun organisationer fra EU-medlemsstater kunne være støttemodtagere og dermed anmelde omkostninger, og en tredjelandsdeltager fik også omkostninger refunderet fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

b)

Udgifter anmeldt vedrørende en organisation fra et tredjeland: Et TEN-T-projekt om videreudvikling af et fælles europæisk luftrum blev gennemført af en række organisationer i flere EU-medlemsstater samt i ét tredjeland. Konsortiet så bort fra kravet om, at kun organisationer fra EU-medlemsstater kunne være støttemodtagere og dermed anmelde omkostninger, og en tredjelandsdeltager fik også omkostninger refunderet fra EU-budgettet.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Overtrædelser af statsstøttereglerne tegner sig for 17 % af fejlforekomsten

| 5.30. | Statsstøtte anses for principielt uforenelig med det indre marked, eftersom den kan fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne (20). Kommissionen håndhæver direkte EU's statsstøtteregler. Medlemsstaterne skal oplyse Kommissionen om alle tilfælde af potentiel statsstøtte (enten via en ordning eller i hvert enkelt tilfælde for så vidt angår et projekt), medmindre projektets værdi ligger under de minimis-loftet, eller projektet er omfattet af den generelle gruppefritagelsesforordning (21). For så vidt angår alle meddelte tilfælde bør Generaldirektoratet for Konkurrence derefter foretage et skøn over, om støtten er forenelig med det indre marked. Dette indebærer en vurdering af, om det pågældende projekt også var blevet iværksat uden en sådan støtte. |
| --- | --- |

5.30.

Statsstøtte anses for principielt uforenelig med det indre marked, eftersom den kan fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne (20). Kommissionen håndhæver direkte EU's statsstøtteregler. Medlemsstaterne skal oplyse Kommissionen om alle tilfælde af potentiel statsstøtte (enten via en ordning eller i hvert enkelt tilfælde for så vidt angår et projekt), medmindre projektets værdi ligger under de minimis-loftet, eller projektet er omfattet af den generelle gruppefritagelsesforordning (21). For så vidt angår alle meddelte tilfælde bør Generaldirektoratet for Konkurrence derefter foretage et skøn over, om støtten er forenelig med det indre marked. Dette indebærer en vurdering af, om det pågældende projekt også var blevet iværksat uden en sådan støtte.

| 5.31. | Dette år identificerede Retten 16 projekter i otte medlemsstater, der overtrådte EU's statsstøtteregler. Retten har anmodet om og modtaget en foreløbig vurdering af alle disse tilfælde fra Generaldirektoratet for Konkurrence. Retten klassificerede fejlene under hensyntagen til denne vurdering og Den Europæiske Unions Domstols praksis på området. Retten mener, at fem af disse projekter i henhold til statsstøttereglerne burde have modtaget mindre — eller slet ingen — offentlig finansiering fra EU og/eller medlemsstaten. Disse kvantificerede fejl tegner sig for ca. 17 % af den anslåede fejlforekomst (22) (jf. tekstboks 5.4). De 11 øvrige tilfælde af manglende overholdelse af statsstøttereglerne blev ikke taget i betragtning ved Rettens skøn over fejlforekomsten. |
| --- | --- |

5.31.

Dette år identificerede Retten 16 projekter i otte medlemsstater, der overtrådte EU's statsstøtteregler. Retten har anmodet om og modtaget en foreløbig vurdering af alle disse tilfælde fra Generaldirektoratet for Konkurrence. Retten klassificerede fejlene under hensyntagen til denne vurdering og Den Europæiske Unions Domstols praksis på området. Retten mener, at fem af disse projekter i henhold til statsstøttereglerne burde have modtaget mindre — eller slet ingen — offentlig finansiering fra EU og/eller medlemsstaten. Disse kvantificerede fejl tegner sig for ca. 17 % af den anslåede fejlforekomst (22) (jf. tekstboks 5.4). De 11 øvrige tilfælde af manglende overholdelse af statsstøttereglerne blev ikke taget i betragtning ved Rettens skøn over fejlforekomsten.

| 5.31. | Kommissionen er den kompetente myndighed i EU, der kan beslutte, hvorvidt en støtte er forenelig med reglerne for det indre marked. Den skelner i denne forbindelse mellem overtrædelser af formelle og proceduremæssige statsstøttekrav og støttens uforenelighed med reglerne for det indre marked, der indebærer, at støtten ikke er i overensstemmelse med væsentlige betingelser i statsstøttereglerne. Støtte, der ikke opfylder formelle og proceduremæssige krav, kan derfor stadig opfylde materielle krav. |
| --- | --- |

5.31.

Kommissionen noterer sig Rettens bemærkninger og vil følge op på de sager, som Retten har identificeret.

Tekstboks 5.4 —   Eksempler på projekter, der overtræder statsstøttereglerne

| a) | Incitamentvirkning ikke påvist: I et EFRU-projekt i Polen om etablering af et fælles servicecenter til et multinationalt selskab viser oplysningerne fra virksomheden, at projektet allerede var rentabelt uden offentlig støtte, og at der ikke var behov for støtten for at gennemføre projektet. Projektet er derfor ikke berettiget til EU-medfinansiering i medfør af den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 8.
  Et lignende tilfælde blev konstateret i et andet EFRU-projekt i Polen. |
| --- | --- |

a)

Incitamentvirkning ikke påvist: I et EFRU-projekt i Polen om etablering af et fælles servicecenter til et multinationalt selskab viser oplysningerne fra virksomheden, at projektet allerede var rentabelt uden offentlig støtte, og at der ikke var behov for støtten for at gennemføre projektet. Projektet er derfor ikke berettiget til EU-medfinansiering i medfør af den generelle gruppefritagelsesforordnings artikel 8.

Et lignende tilfælde blev konstateret i et andet EFRU-projekt i Polen.

| b) | Uberettiget SMV-bonus i forbindelse med statsstøtte: I et EFRU-projekt i Slovenien blev der under en anmeldt ordning for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ydet støtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter i automobilsektoren. Men støttemodtageren opfyldte reelt ikke kriteriet om at være en SMV, eftersom virksomheden var 100 % ejet af en række store selskaber og udelukkende udførte sine forskningsaktiviteter for disse. Den lavere støtteintensitet for store virksomheder skulle være anvendt, og en del af støtten er derfor ikke berettiget.
  Lignende tilfælde blev konstateret i EFRU-projekter i Bulgarien og Ungarn. |
| --- | --- |

b)

Uberettiget SMV-bonus i forbindelse med statsstøtte: I et EFRU-projekt i Slovenien blev der under en anmeldt ordning for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ydet støtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter i automobilsektoren. Men støttemodtageren opfyldte reelt ikke kriteriet om at være en SMV, eftersom virksomheden var 100 % ejet af en række store selskaber og udelukkende udførte sine forskningsaktiviteter for disse. Den lavere støtteintensitet for store virksomheder skulle være anvendt, og en del af støtten er derfor ikke berettiget.

Lignende tilfælde blev konstateret i EFRU-projekter i Bulgarien og Ungarn.

For så vidt angår en tredjedel af de undersøgte transaktioner kunne kontroller på medlemsstatsplan have forebygget i det mindste nogle af de konstaterede fejl

| 5.32. | For så vidt angår 17 tilfælde af kvantificerbare fejl begået af endelige støttemodtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (f.eks. fra de endelige støttemodtagere, fra deres revisorer eller fra de nationale myndigheders egen kontrol) til, at de kunne forhindre, opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne over for Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst vedrørende dette kapitel have været 3 procentpoint lavere. For 10 af disse tilfældes vedkommende var der i anmeldelsen taget højde for en fast korrektionssats pålagt af Kommissionen. Desuden konstaterede Retten i fem tilfælde, at den fejl, den havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 2 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst. |
| --- | --- |

5.32.

For så vidt angår 17 tilfælde af kvantificerbare fejl begået af endelige støttemodtagere havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (f.eks. fra de endelige støttemodtagere, fra deres revisorer eller fra de nationale myndigheders egen kontrol) til, at de kunne forhindre, opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne over for Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst vedrørende dette kapitel have været 3 procentpoint lavere. For 10 af disse tilfældes vedkommende var der i anmeldelsen taget højde for en fast korrektionssats pålagt af Kommissionen. Desuden konstaterede Retten i fem tilfælde, at den fejl, den havde opdaget, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 2 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst.

| 5.32. | Kommissionen følger nøje op på disse sager for at sikre, at de pågældende systemer i højere grad kan forhindre fejl i fremtiden inden attesteringen. Kommissionen er enig i, at der skal foretages en grundig og rettidig forvaltningskontrol for at forhindre, at uregelmæssigheder overhovedet finder sted, eller at de inkluderes i betalingsanmodninger attesteret over for Kommissionen. |
| --- | --- |

5.32.

Kommissionen har siden 2010 udført målrettet revision af forvaltningskontrollen af højrisikoprogrammer, når det er blevet konstateret, at mangler kunne forblive uopdaget eller ikke blev opdaget i tide af programrevisionsmyndigheden. Resultaterne af disse revisioner ved udgangen af 2013 er fremlagt i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (jf. s. 41).

Kommissionen henviser til de styrkede procedurer i regelsættet for programmeringsperioden 2014-2020, i henhold til hvilken forvaltningskontrollen (herunder kontrol på stedet) skal foretages rettidigt med henblik på den årlige attestering af årsregnskaber for de enkelte programmer over for Kommissionen og forvaltningsmyndighedernes indgivelse af forvaltningserklæringer. Efter Kommissionens opfattelse vil disse styrkede kontrolprocedurer reducere fejlforekomsterne permanent.

RETTENS BEMÆRKNINGER

UNDERSØGELSE AF FINANSIERINGSTEKNISKE INSTRUMENTER

| 5.33. | Finansieringstekniske instrumenter anvendes til at yde bistand til virksomheder eller byudviklingsprojekter i form af egenkapitalinvestering, lån eller garantier (23). De kan navnlig anvendes på tre områder: til støtte til SMV'er (24), til byudvikling (25) og til fremme af energieffektivitet. |
| --- | --- |

5.33.

Finansieringstekniske instrumenter anvendes til at yde bistand til virksomheder eller byudviklingsprojekter i form af egenkapitalinvestering, lån eller garantier (23). De kan navnlig anvendes på tre områder: til støtte til SMV'er (24), til byudvikling (25) og til fremme af energieffektivitet.

| 5.34. | Ved udgangen af 2012 var der oprettet 940 finansieringstekniske instrumenter under 175 OP'er vedrørende EFRU og ESF i alle EU-27-medlemsstaterne bortset fra to (Irland og Luxembourg). Tilsammen råder de over ca. 12  558 millioner euro (26). |
| --- | --- |

5.34.

Ved udgangen af 2012 var der oprettet 940 finansieringstekniske instrumenter under 175 OP'er vedrørende EFRU og ESF i alle EU-27-medlemsstaterne bortset fra to (Irland og Luxembourg). Tilsammen råder de over ca. 12  558 millioner euro (26).

De finansieringstekniske instrumenter viser stadig lave udbetalingssatser

| 5.35. | Generelt modtager de fonde, der gennemfører finansieringstekniske instrumenter, et bidrag fra OP'et, når deres juridiske struktur er fastlagt, og anvender så disse midler til at støtte projekter. En sådan finansiel støtte kan kun ydes til projekter, som falder ind under OP'ets anvendelsesområde. De finansieringstekniske instrumenter er udformet, så de er revolverende, eller — for visse former for garantifondes vedkommende — så de har en stor løftestangseffekt. Ethvert afkast på investeringer eller tilbagebetalinger på lån, herunder også en eventuel fortjeneste, skal genanvendes til de aktiviteter, det finansieringstekniske instrument gennemfører. |
| --- | --- |

5.35.

Generelt modtager de fonde, der gennemfører finansieringstekniske instrumenter, et bidrag fra OP'et, når deres juridiske struktur er fastlagt, og anvender så disse midler til at støtte projekter. En sådan finansiel støtte kan kun ydes til projekter, som falder ind under OP'ets anvendelsesområde. De finansieringstekniske instrumenter er udformet, så de er revolverende, eller — for visse former for garantifondes vedkommende — så de har en stor løftestangseffekt. Ethvert afkast på investeringer eller tilbagebetalinger på lån, herunder også en eventuel fortjeneste, skal genanvendes til de aktiviteter, det finansieringstekniske instrument gennemfører.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 5.36. | Rettens undersøgelse viste, at den stikprøve af finansieringstekniske instrumenter, der blev undersøgt i 2013, fortsat havde lave udbetalingssatser (dvs. de midler, der anvendes på de endelige støttemodtageres niveau) (tekstboks 5.5). I henhold til forordningerne betragtes kun de betalinger eller garantier, der er ydet til endelige støttemodtagere, som støtteberettigede, og finansieringstekniske instrumenters uudnyttede midler skal tilbagebetales til EU-budgettet ved afslutningen (27). |
| --- | --- |

5.36.

Rettens undersøgelse viste, at den stikprøve af finansieringstekniske instrumenter, der blev undersøgt i 2013, fortsat havde lave udbetalingssatser (dvs. de midler, der anvendes på de endelige støttemodtageres niveau) (tekstboks 5.5). I henhold til forordningerne betragtes kun de betalinger eller garantier, der er ydet til endelige støttemodtagere, som støtteberettigede, og finansieringstekniske instrumenters uudnyttede midler skal tilbagebetales til EU-budgettet ved afslutningen (27).

| 5.36. | Fælles svar på punkt 5.36 og tekstboks 5.5: |
| --- | --- |

5.36.

Kommissionen har underrettet Parlamentet og Rådet om den lave gennemførelse af finansieringstekniske instrumenter ved udgangen af 2012 (jf. Ares(2013)3153620 af 1. oktober 2013). Den gennemsnitlige udbetalingssats afspejler oprettelsen af yderligere finansieringstekniske instrumenter i 2012. Kommission vil gøre rede for situationen ved udgangen af 2013 i andet halvår af 2014. Kommissionen mener, at der i vurderingen af resultaterne også bør være fokus på opnåelsen af resultater ved hjælp af de medfinansierede finansielle instrumenter, herunder på den revolverende effekt og gearingseffekten.

Kommissionen bemærker, at der ved en detaljeret analyse skal foretages en vurdering af de forskellige situationer, som kan opstå, og der skal navnlig tages hensyn til, at de reviderede finansieringstekniske instrumenter anvendes i Bulgarien, Grækenland, Italien og Litauen, dvs. medlemsstater, der er alvorligt ramt af den økonomiske og finansielle krise.

Tekstboks 5.5 —   Lave udbetalingssatser for finansieringstekniske instrumenter

Ifølge Kommissionen var den gennemsnitlige udbetalingssats for alle finansieringstekniske instrumenter i EU-27 på 37 % ved udgangen af 2012. Det er en stigning på 3 procentpoint i forhold til 2011. Denne sats er stadig for lav til, at det kan forventes, at alle disponible midler vil blive udnyttet mindst én gang. Retten konstaterede særlige problemer vedrørende finansieringstekniske instrumenter i 3 medlemsstater (Bulgarien, Grækenland og Slovakiet), hvor udbetalingssatserne ligger væsentlig lavere end EU-gennemsnittet i 2012.

For så vidt angår fire af de fem undersøgte finansieringstekniske instrumenter var udbetalingssatserne ved udgangen af 2013 (mellem 3 % og 16 %) stadig væsentlig under det gennemsnitlige niveau i 2012. Retten noterer også, at medlemsstaterne havde mulighed for at yde supplerende bidrag til de finansieringstekniske instrumenter fra OP'erne indtil udgangen af 2013.

| Medlems-stater, hvor de finansierings-tekniske instrumenter er undersøgt | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- |
| Beløb i euro rapporteret til Kommissionen pr. 31. december 2012 (52) | Udbetalingsgrad | Beløb i euro rapporteret af de finansieringstekniske instrumenter | Udbetalingsgrad |
| Beløb betalt til holdingfonden, eller som holdingfonden har stillet sikkerhed for | Beløb betalt til de endelige modtagere, eller som der er stillet sikkerhed for over for de endelige modtagere | Beløb betalt til holdingfonden, eller som holdingfonden har stillet sikkerhed for | Beløb betalt til de endelige modtagere, eller som der er stillet sikkerhed for over for de endelige modtagere |
| Bulgarien | 3 7 8 18  872 | 0 | 0 % | 3 7 8 18  872 | 1 0 23  107 | 3 % |
| Grækenland | 46 0 0 00  000 | 6 3 43  202 | 1 % | 48 8 0 00  338 (53) | 7 9 7 01  074 | 16 % |
| Italien | 20 2 0 00  000 | 0 | 0 % | 20 2 0 00  000 | 1 0 5 95  207,50 | 5 % |
| Italien | 11 0 0 00  000 | 1 0 4 67  204 | 10 % | 11 0 0 00  000 | 1 6 8 70  778 | 15 % |
| Litauen | 16 9 9 74  513 | 6 4 2 37  987 | 38 % | 24 0 9 31  417 (53) | 8 7 2 63  848 | 36 % |

Medlems-stater, hvor de finansierings-tekniske instrumenter er undersøgt

2012

2013

Beløb i euro rapporteret til Kommissionen pr. 31. december 2012 (52)

Udbetalingsgrad

Beløb i euro rapporteret af de finansieringstekniske instrumenter

Udbetalingsgrad

Beløb betalt til holdingfonden, eller som holdingfonden har stillet sikkerhed for

Beløb betalt til de endelige modtagere, eller som der er stillet sikkerhed for over for de endelige modtagere

Beløb betalt til holdingfonden, eller som holdingfonden har stillet sikkerhed for

Beløb betalt til de endelige modtagere, eller som der er stillet sikkerhed for over for de endelige modtagere

Bulgarien

3 7 8 18  872

0

0 %

3 7 8 18  872

1 0 23  107

3 %

Grækenland

46 0 0 00  000

6 3 43  202

1 %

48 8 0 00  338 (53)

7 9 7 01  074

16 %

Italien

20 2 0 00  000

0

0 %

20 2 0 00  000

1 0 5 95  207,50

5 %

Italien

11 0 0 00  000

1 0 4 67  204

10 %

11 0 0 00  000

1 6 8 70  778

15 %

Litauen

16 9 9 74  513

6 4 2 37  987

38 %

24 0 9 31  417 (53)

8 7 2 63  848

36 %

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndigheder

| 5.37. | I
  bilag 5.2
  sammenfattes resultaterne af Rettens undersøgelse af systemerne. |
| --- | --- |

5.37.

I
  bilag 5.2
  sammenfattes resultaterne af Rettens undersøgelse af systemerne.

Kommissionen forlader sig på det arbejde, revisionsmyndighederne i medlemsstaterne udfører

| 5.38. | Revisionsmyndighederne giver Kommissionen sikkerhed for, om forvaltningssystemerne for og den interne kontrol af et OP fungerer effektivt, og om de attesterede udgifter er lovlige og formelt rigtige (28). Disse oplysninger giver revisionsmyndighederne i deres årlige kontrolrapporter, revisionsudtalelser og systemrevisionsrapporter (jf. punkt 5.10). |
| --- | --- |

5.38.

Revisionsmyndighederne giver Kommissionen sikkerhed for, om forvaltningssystemerne for og den interne kontrol af et OP fungerer effektivt, og om de attesterede udgifter er lovlige og formelt rigtige (28). Disse oplysninger giver revisionsmyndighederne i deres årlige kontrolrapporter, revisionsudtalelser og systemrevisionsrapporter (jf. punkt 5.10).

| 5.38. | Revisionsmyndighederne spiller en central rolle i proceduren for at opnå sikkerhed fra begyndelsen af programmeringsperioden og indførelsen af systemer. |
| --- | --- |

5.38.

Forordningen giver Kommissionen mulighed for at anvende en revisionsmyndigheds arbejde for at opnå den fornødne sikkerhed på visse betingelser (artikel 73 i forordning (EF) nr. 1083/2006). Kommissionen indgår i tæt samarbejde og koordinering med revisionsmyndighederne og begyndte allerede i 2009 at gennemgå deres metoder og revisionsresultater. Kommissionens fornyede gennemgang af revisionsmyndighedernes arbejde har bidraget til kapacitetsopbygning ved at give revisionsmyndighederne rådgivning, vejledning og anbefalinger.

I deres årlige aktivitetsrapporter fra 2013 foretog Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion en detaljeret vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af oplysningerne fra revisionerne og de resultater, revisionsmyndighederne rapporterede i deres årlige kontrolrapporter for 2013 (jf. punkt 2.111 B, s. 33-36, i den årlige aktivitetsrapport for 2012 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og s. 42-44 i den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion).

| 5.39. | Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion anvender disse oplysninger, dels når de udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter, dels i løbet af året som grundlag for afgørelser om mulige afbrydelser og/eller suspensioner af betalinger til OP'er (29). Med henblik på at vurdere, om de kan forlade sig på disse oplysninger, kontrollerer generaldirektoraterne de fejlprocenter, revisionsmyndighederne har rapporteret for hvert enkelt OP (eller hver enkelt gruppe af OP'er) (30):






  — | Hvis Kommissionen mener, at fejlprocenten er pålidelig (og repræsentativ for de attesterede udgifter), godkender den den procent, revisionsmyndigheden har rapporteret. Kommissionen kan også omberegne procenten og foretage sin egen vurdering på grundlag af supplerende oplysninger fra revisionsmyndigheden |
| --- | --- | --- |

5.39.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion anvender disse oplysninger, dels når de udarbejder deres årlige aktivitetsrapporter, dels i løbet af året som grundlag for afgørelser om mulige afbrydelser og/eller suspensioner af betalinger til OP'er (29). Med henblik på at vurdere, om de kan forlade sig på disse oplysninger, kontrollerer generaldirektoraterne de fejlprocenter, revisionsmyndighederne har rapporteret for hvert enkelt OP (eller hver enkelt gruppe af OP'er) (30):

—

Hvis Kommissionen mener, at fejlprocenten er pålidelig (og repræsentativ for de attesterede udgifter), godkender den den procent, revisionsmyndigheden har rapporteret. Kommissionen kan også omberegne procenten og foretage sin egen vurdering på grundlag af supplerende oplysninger fra revisionsmyndigheden

| — | Hvis Kommissionen mener, at fejlprocenterne er upålidelige, anvender den en fast fejlprocent (på mellem 2 % og 25 %) baseret på resultaterne af sin vurdering af, hvordan systemerne for forvaltning og intern kontrol fungerer. |
| --- | --- |

—

Hvis Kommissionen mener, at fejlprocenterne er upålidelige, anvender den en fast fejlprocent (på mellem 2 % og 25 %) baseret på resultaterne af sin vurdering af, hvordan systemerne for forvaltning og intern kontrol fungerer.

| 5.39. | I 2013 anførte Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion i deres respektive årlige aktivitetsrapporter, at omkring to tredjedele af afbrydelserne/suspensionerne af betalinger var baseret på revisionsresultater, som revisionsmyndighederne havde forelagt for Kommissionen (jf. s. 45 i den årlige aktivitetsrapport for 2012 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og bilag VII 2.1.1.1 til den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion). Kommissionen understreger, at afbrydelses- og præsuspensionsprocedurerne i 2013 vedrørte 181 programmer under EFRU/Samhørighedsfonden og betalingsanmodninger til et beløb af næsten 6 mia. EUR indgivet af medlemsstaterne, der ikke blev udbetalt, medmindre Kommissionen modtog yderligere dokumentation for, at de pågældende medlemsstater havde foretaget alle nødvendige korrektioner. |
| --- | --- |

5.39.

Med hensyn til ESF har Kommissionen som anført på s. 49 i den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion fremsendt 12 advarselsskrivelser og 19 præsuspensionsskrivelser, og den afbrød 25 betalinger og suspenderede 11 operationelle programmer. Betalingsanmodninger til et samlet beløb på 348,8 mio. EUR blev afbrudt.

| 5.40. | Kommissionen beregner også en »restfejlforekomst« for hvert enkelt OP, hvormed det tages hensyn til samtlige finansielle korrektioner siden programmeringsperiodens start. Heri indgår korrektioner, der allerede er gennemført på EU-plan og/eller nationalt plan, samt endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner (31). |
| --- | --- |

5.40.

Kommissionen beregner også en »restfejlforekomst« for hvert enkelt OP, hvormed det tages hensyn til samtlige finansielle korrektioner siden programmeringsperiodens start. Heri indgår korrektioner, der allerede er gennemført på EU-plan og/eller nationalt plan, samt endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner (31).

| 5.41. | På grundlag af disse to indikatorer foretager Kommissionen sin vurdering af systemet til forvaltning og kontrol af OP'et. I vurderingen tages der også hensyn til de systemrevisioner, revisionsmyndighederne har indberettet i årets løb, og til de supplerende oplysninger, Kommissionen har adgang til. Vurderingen rapporteres derefter i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport (32). |
| --- | --- |

5.41.

På grundlag af disse to indikatorer foretager Kommissionen sin vurdering af systemet til forvaltning og kontrol af OP'et. I vurderingen tages der også hensyn til de systemrevisioner, revisionsmyndighederne har indberettet i årets løb, og til de supplerende oplysninger, Kommissionen har adgang til. Vurderingen rapporteres derefter i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport (32).

| 5.41. | Kommissionen henviser til sin omfattende revisionsundersøgelse vedrørende revisionsmyndighedernes arbejde, inden den beslutter at anvende deres arbejde formelt, herunder gennem genudførelse af revisionsmyndighedernes revisioner af transaktioner (jf. begge generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter). Generaldirektoraterne konkluderede i denne forbindelse, at det arbejde, der blev udført af henholdsvis 40 og 81 af de 113 revisionsmyndigheder med ansvar for omkring 90 % af EFRU/Samhørighedsfondens tildeling og 91 % af ESF-programmerne, generelt kan anvendes. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | Det er Rettens opfattelse, at Kommissionen har etableret et system, hvor den fra revisionsmyndighedernes arbejde kan opnå sikkerhed med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der afholdes under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (33). Systemet er generelt udformet i overensstemmelse med de principper for én enkelt revision (»single audit«), Retten opstillede i sin udtalelse nr. 2/2004. Retten noterer endvidere Kommissionens tætte samarbejde med de nationale revisionsmyndigheder og forbedringerne i form af et mere konsekvent niveau af intern kontrol af OP'erne vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og ESF i de 28 medlemsstater. |
| --- | --- |

5.42.

Det er Rettens opfattelse, at Kommissionen har etableret et system, hvor den fra revisionsmyndighedernes arbejde kan opnå sikkerhed med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der afholdes under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (33). Systemet er generelt udformet i overensstemmelse med de principper for én enkelt revision (»single audit«), Retten opstillede i sin udtalelse nr. 2/2004. Retten noterer endvidere Kommissionens tætte samarbejde med de nationale revisionsmyndigheder og forbedringerne i form af et mere konsekvent niveau af intern kontrol af OP'erne vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og ESF i de 28 medlemsstater.

| 5.42. | Kommissionen mener, at medlemsstaterne og Kommissionen har styrket den interne kontrolramme for 2007-2013-programmerne i forhold til tidligere programmeringsperioder. Det bidrager til at sikre en lovlig og formelt rigtig anvendelse af samhørighedsmidlerne. |
| --- | --- |

5.42.

Kommissionen mener, at betalingerne vedrørende mere end halvdelen af samtlige OP'er var uden væsentlig fejlforekomst

| 5.43. | Vedrørende 2013 mener Kommissionen, at den havde sikkerhed for, at 243 af de 440 OP'er (som tegnede sig for ca. 55 % af betalingerne i 2013) var uden væsentlig fejlforekomst: Revisionsmyndighederne havde rapporteret fejlforekomster under Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %, og Kommissionen havde valideret disse forekomster. For så vidt angår yderligere 140 OP'er (som tegnede sig for 34 % af betalingerne) var de validerede (eller omberegnede) fejlforekomster over 2 %, men »restfejlforekomsten« var under 2 % (34). Sammenlignet med 2012 faldt antallet af OP'er, hvor Kommissionen konstaterede alvorlige problemer, fra 61 til 57 (35). De 39 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og 18 vedrørende ESF, hvor både den validerede fejlforekomst og restfejlforekomsten var over 2 %, tegner sig for 11 % af betalingerne i 2013. Retten anerkender, at Kommissionen ikke udelukkende baserer sine forbehold på fejlforekomster. Når den foretager sin vurdering, udøver den også et professionelt skøn og inddrager alle andre foreliggende oplysninger. |
| --- | --- |

5.43.

Vedrørende 2013 mener Kommissionen, at den havde sikkerhed for, at 243 af de 440 OP'er (som tegnede sig for ca. 55 % af betalingerne i 2013) var uden væsentlig fejlforekomst: Revisionsmyndighederne havde rapporteret fejlforekomster under Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %, og Kommissionen havde valideret disse forekomster. For så vidt angår yderligere 140 OP'er (som tegnede sig for 34 % af betalingerne) var de validerede (eller omberegnede) fejlforekomster over 2 %, men »restfejlforekomsten« var under 2 % (34). Sammenlignet med 2012 faldt antallet af OP'er, hvor Kommissionen konstaterede alvorlige problemer, fra 61 til 57 (35). De 39 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og 18 vedrørende ESF, hvor både den validerede fejlforekomst og restfejlforekomsten var over 2 %, tegner sig for 11 % af betalingerne i 2013. Retten anerkender, at Kommissionen ikke udelukkende baserer sine forbehold på fejlforekomster. Når den foretager sin vurdering, udøver den også et professionelt skøn og inddrager alle andre foreliggende oplysninger.

| 5.44. | I 2013 undersøgte Retten som i de tidligere år, om Kommissionen var effektiv med hensyn til at efterprøve nøjagtigheden og pålideligheden af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde rapporteret. Retten undersøgte en stikprøve på 194 OP'er i 19 medlemsstater (140 af de 322 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og 54 af de 118 OP'er vedrørende ESF) på grundlag af Kommissionens arbejdsfiler (36). Herudover anmodede Retten om og modtog supplerende oplysninger direkte fra revisionsmyndighederne. |
| --- | --- |

5.44.

I 2013 undersøgte Retten som i de tidligere år, om Kommissionen var effektiv med hensyn til at efterprøve nøjagtigheden og pålideligheden af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde rapporteret. Retten undersøgte en stikprøve på 194 OP'er i 19 medlemsstater (140 af de 322 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og 54 af de 118 OP'er vedrørende ESF) på grundlag af Kommissionens arbejdsfiler (36). Herudover anmodede Retten om og modtog supplerende oplysninger direkte fra revisionsmyndighederne.

| 5.45. | Rettens undersøgelse viste, at Kommissionen havde valideret (eller omberegnet) de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde rapporteret, korrekt for så vidt angår 155 af de 194 undersøgte OP'er (jf.
  bilag 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.45.

Rettens undersøgelse viste, at Kommissionen havde valideret (eller omberegnet) de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde rapporteret, korrekt for så vidt angår 155 af de 194 undersøgte OP'er (jf.
  bilag 5.2
  ).

| 5.46. | For så vidt angår 39 af de 194 undersøgte OP'er (32 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og syv vedrørende ESF) mener Retten imidlertid, at Kommissionen burde have valideret en højere fejlforekomst (eller pålagt en fast procent) (37). |
| --- | --- |

5.46.

For så vidt angår 39 af de 194 undersøgte OP'er (32 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og syv vedrørende ESF) mener Retten imidlertid, at Kommissionen burde have valideret en højere fejlforekomst (eller pålagt en fast procent) (37).

| 5.46. | Ved efterprøvelsen af fejlforekomsterne i forbindelse med den årlige aktivitetsrapport tog Kommissionen hensyn til alle de oplysninger, der var indhentet forud for vurderingen. |
| --- | --- |

5.46.

Kommissionen understreger, at Rettens resultater ikke indvirker på de afgivne revisionserklæringer eller på antallet af forbehold, og at de kun har en mindre indvirkning på kvantificeringen af udtrykte forbehold.

Kommissionen bemærker, at de 39 programmer, som Retten nævner, under alle omstændigheder svarer til det arbejde, der blev udført af 13 af de 113 revisionsmyndigheder med ansvar for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden. Kommissionen bemærker ligeledes, at det spørgsmål, der blev rejst vedrørende de spanske programmer, vedrører ét nationalt bemyndiget organ, som anmeldte udgifter for ni regionale EFRU-programmer i 2013.

Med hensyn til Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion henviser Kommissionens til sine svar på punkt 6.34 og 6.35.

| 5.47. | I fire af disse tilfælde i relation til 15 OP'er vedrørende EFRU og et vedrørende ESF mener Retten ikke, at Kommissionen havde angivet sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til ikke at give udtryk for forbehold med en større finansiel effekt) i sine interne arbejdsdokumenter og/eller den årlige aktivitetsrapport for 2013 (jf. tekstboks 5.6). Med hensyn til de resterende OP'er havde Kommissionen allerede givet udtryk for et forbehold vedrørende OP'et, eller den højere fejlforekomst, Retten omberegnede, lå stadig under Kommissionens 2 % væsentlighedstærskel. |
| --- | --- |

5.47.

I fire af disse tilfælde i relation til 15 OP'er vedrørende EFRU og et vedrørende ESF mener Retten ikke, at Kommissionen havde angivet sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til ikke at give udtryk for forbehold med en større finansiel effekt) i sine interne arbejdsdokumenter og/eller den årlige aktivitetsrapport for 2013 (jf. tekstboks 5.6). Med hensyn til de resterende OP'er havde Kommissionen allerede givet udtryk for et forbehold vedrørende OP'et, eller den højere fejlforekomst, Retten omberegnede, lå stadig under Kommissionens 2 % væsentlighedstærskel.

Tekstboks 5.6 —   Eksempler på svagheder i Kommissionens validering af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde rapporteret

Tekstboks 5.6 —
     
  Eksempler på svagheder i Kommissionens efterprøvelse af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne havde rapporteret

For så vidt angår en gruppe på fire OP'er vedrørende EFRU og ESF i Det Forenede Kongerige udtog revisionsmyndigheden en enkelt stikprøve på 68 transaktioner som fastsat i myndighedens revisionsstrategi. Retten konstaterede imidlertid, at denne stikprøve var udtaget fra en foreløbig population, som — for tre af de fire OP'ers vedkommende — var ukorrekt. Hertil kommer, at revisionsmyndigheden i sin årlige kontrolrapport anslog og anførte individuelle fejlforekomster for hvert enkelt af de fire OP'er, selv om den ifølge den gældende vejledning i stikprøveudtagning burde have rapporteret en fælles fejlforekomst. Kommissionen noterede disse punkter, men validerede de ukorrekte individuelle fejlforekomster, som revisionsmyndigheden havde anslået, eller omberegnede alternative fejlforekomster med en gruppering af en række OP'er. Retten mener, at de fejlforekomster, der er rapporteret for alle fire OP'er, er upålidelige, og i princippet burde der — da der ikke forelå supplerende forklaringer og oplysninger — være anvendt en fast fejlforekomst på 5 % for gruppen på fire OP'er.

For så vidt angår en gruppe på fire OP'er vedrørende EFRU i Nederlandene udtog revisionsmyndigheden en enkelt stikprøve som fastsat i myndighedens revisionsstrategi. I den årlige kontrolrapport blev der imidlertid rapporteret ikke-repræsentative fejlforekomster for hvert enkelt af disse fire OP'er. Desuden anvendte revisionsmyndigheden en forkert metodologi til at anslå disse fejlforekomster. Efter at Kommissionen havde afvist den oprindelige udgave af den årlige kontrolrapport, besluttede revisionsmyndigheden at omgruppere tre af de fire OP'er, for hvilke den derefter omberegnede en fejlforekomst på under 2 % på en måde, som ikke er i overensstemmelse med den gældende vejledning i stikprøveudtagning. For det resterende OP blev der valideret en fejlforekomst på 6,9 %, og der blev givet udtryk for et forbehold. Det indebar også, at restfejlforekomsten blev ansat for lavt for de pågældende tre OP'er. Efter Rettens mening burde Kommissionen imidlertid have foretaget en vurdering vedrørende gruppen af OP'er som helhed. I oktober 2013 gav Kommissionen alle fire OP'er artikel 73-status (»single audit«-status) (38).

Alle de nederlandske EFRU-programmer blev tildelt artikel 73-status den 30. oktober 2013 på grundlag af et omfattende revisionsarbejde. Kommissionen drog den positive konklusion, at der ikke var noget revisionsbevis, der satte spørgsmålstegn ved kvaliteten af den nederlandske revisionsmyndigheds arbejde.

For så vidt angår en gruppe OP'er vedrørende EFRU i Spanien havde revisionsmyndigheden konstateret, at en støttemodtager ikke havde opretholdt de nylig oprettede arbejdspladser i den krævede periode (dvs. i mindst to år efter tildelingen af tilskuddet) som krævet i tilskudsaftalen. Revisionsmyndigheden medtog dog ikke dette revisionsresultat ved sin beregning af fejlforekomsten, eftersom de nylig oprettede job stadig eksisterede, da udgifterne blev attesteret. Derfor anslog revisionsmyndigheden fejlforekomsten for gruppen af OP'er for lavt. Kommissionen godkendte denne metode, hvilket også betød, at »restfejlforekomsten« (hvori der tages hensyn til alle finansielle korrektioner udført siden 2007) blev angivet for lavt og dermed forblev under Kommissionens 2 % væsentlighedstærskel. Efter Rettens opfattelse burde dette også have været afspejlet i Kommissionens vurdering vedrørende ni af de pågældende 19 OP'er.

For så vidt angår fire OP'er i Tyskland-Niedersachsen stemte stikprøvepopulationen ikke med de udgifter, der var anmeldt til Kommissionen i 2012. Retten havde allerede identificeret et lignende tilfælde i den årlige kontrolrapport for 2012. Alligevel validerede Kommissionen den fejlforekomst, som revisionsmyndigheden havde rapporteret. Efter Retten mening skulle der være anvendt en fast fejlprocent på 5 % for to OP'er vedrørende EFRU og på 2 % for to OP'er vedrørende ESF. Dette burde også have været afspejlet i Kommissionens vurdering vedrørende to af de pågældende fire OP'er.

| 5.48. | Retten identificerede også tilfælde, hvor Kommissionens metode til efterprøvelse af de oplysninger, revisionsmyndighederne havde rapporteret, varierede fra OP til OP eller fra det ene generaldirektorat til det andet. Sådanne forskelle gør det vanskeligt at foretage en ensartet vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde og dermed af lovligheden og den formelle rigtighed af de to generaldirektoraters samhørighedsudgifter. |
| --- | --- |

5.48.

Retten identificerede også tilfælde, hvor Kommissionens metode til efterprøvelse af de oplysninger, revisionsmyndighederne havde rapporteret, varierede fra OP til OP eller fra det ene generaldirektorat til det andet. Sådanne forskelle gør det vanskeligt at foretage en ensartet vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde og dermed af lovligheden og den formelle rigtighed af de to generaldirektoraters samhørighedsudgifter.

| 5.48. | Kommissionen mener, at den har robuste og harmoniserede systemer til analyse af de årlige kontrolrapporter vedrørende de to generaldirektorater med ansvar for samhørighedspolitikken. De årlige kontrolrapporter analyseres imidlertid individuelt, og den endelige vurdering afhænger af den faglige vurdering, der foretages af de ansvarlige revisorer, som tager højde for alle foreliggende oplysninger ved udarbejdelsen af deres udtalelse. Der kan således forekomme små variationer, og det er acceptabelt, så længe hovedkonklusionerne ikke afviger væsentligt. |
| --- | --- |

5.48.

Kommissionens skrivebordsgennemgang kan ikke for alvor afværge risikoen for, at medlemsstaterne rapporterer unøjagtige og upålidelige oplysninger

| 5.49. | Sammenlignet med 2012 mener Retten, at begge generaldirektorater samlet set har styrket deres kontrol. I mange tilfælde bad Kommissionen revisionsmyndighederne om yderligere materiale, f.eks. en afstemning af den reviderede population med de anmeldte udgifter, en omberegning af stikprøvestørrelsen eller detaljerede oplysninger om specifikke revisioner af operationer. Derudover tog de to generaldirektorater på undersøgelsesmissioner til 21 medlemsstater for at efterprøve de data, revisionsmyndighederne havde rapporteret. Hermed kunne Kommissionen udføre en mere detaljeret analyse af de årlige kontrolrapporter. |
| --- | --- |

5.49.

Sammenlignet med 2012 mener Retten, at begge generaldirektorater samlet set har styrket deres kontrol. I mange tilfælde bad Kommissionen revisionsmyndighederne om yderligere materiale, f.eks. en afstemning af den reviderede population med de anmeldte udgifter, en omberegning af stikprøvestørrelsen eller detaljerede oplysninger om specifikke revisioner af operationer. Derudover tog de to generaldirektorater på undersøgelsesmissioner til 21 medlemsstater for at efterprøve de data, revisionsmyndighederne havde rapporteret. Hermed kunne Kommissionen udføre en mere detaljeret analyse af de årlige kontrolrapporter.

| 5.50. | Retten skal dog bemærke, at nøjagtigheden og pålideligheden af de oplysninger, myndighederne i medlemsstaterne rapporterer, er afgørende for, hvor solid Kommissionens vurdering er. Rettens revisioner gennem de sidste tre år (39) har især vist, at:






  — | visse revisionsmyndigheder underdriver problemerne i deres rapporteringer, og at de rapporterede fejlforekomster ikke altid er fuldstændig pålidelige |
| --- | --- | --- |

5.50.

Retten skal dog bemærke, at nøjagtigheden og pålideligheden af de oplysninger, myndighederne i medlemsstaterne rapporterer, er afgørende for, hvor solid Kommissionens vurdering er. Rettens revisioner gennem de sidste tre år (39) har især vist, at:

—

visse revisionsmyndigheder underdriver problemerne i deres rapporteringer, og at de rapporterede fejlforekomster ikke altid er fuldstændig pålidelige

| 5.50. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 5.41. Generaldirektoraternes arbejde omfattede en omfattende undersøgelse på stedet, herunder genudførelse af systemrevisioner og revisioner af transaktioner på støttemodtagerniveau. |
| --- | --- |

5.50.

| — | medlemsstaternes oplysninger om finansielle korrektioner måske ikke altid er pålidelige eller nøjagtige, og at Kommissionens beregningsmetode fører til, at restfejlforekomsten angives for lavt. |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes oplysninger om finansielle korrektioner måske ikke altid er pålidelige eller nøjagtige, og at Kommissionens beregningsmetode fører til, at restfejlforekomsten angives for lavt.

| — | Kommissionen har gennemført en specifik risikobaseret revision på stedet for at sikre, at de rapporterede korrektioner for 68 OP'er i de sidste tre år er effektivt gennemført, og hvis der er tvivl, eller hvis dokumentationen ikke er tilstrækkelig, trækkes de pågældende beløb fra de samlede finansielle korrektioner, der indgår i beregningen af restfejlforekomsten. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har gennemført en specifik risikobaseret revision på stedet for at sikre, at de rapporterede korrektioner for 68 OP'er i de sidste tre år er effektivt gennemført, og hvis der er tvivl, eller hvis dokumentationen ikke er tilstrækkelig, trækkes de pågældende beløb fra de samlede finansielle korrektioner, der indgår i beregningen af restfejlforekomsten.

| 5.51. | Kommissionens efterprøvelse består primært af skrivebordsgennemgange og kan kun delvis afværge disse risici. Retten mener, at Kommissionens mulighed for at validere (og om fornødent justere) de rapporterede fejlforekomster vil være begrænset, så længe det ikke systematisk kræves, at revisionsmyndighederne forelægger Kommissionen mere specifikke oplysninger om deres revisioner af operationerne med henblik på dens gennemgang af de årlige kontrolrapporter. Ifølge de internationale revisionsstandarder bør Kommissionens overvågning af revisionsmyndighederne i årets løb desuden omfatte genudførelse af nogle af de revisioner af operationer, revisionsmyndighederne har udført (40). |
| --- | --- |

5.51.

Kommissionens efterprøvelse består primært af skrivebordsgennemgange og kan kun delvis afværge disse risici. Retten mener, at Kommissionens mulighed for at validere (og om fornødent justere) de rapporterede fejlforekomster vil være begrænset, så længe det ikke systematisk kræves, at revisionsmyndighederne forelægger Kommissionen mere specifikke oplysninger om deres revisioner af operationerne med henblik på dens gennemgang af de årlige kontrolrapporter. Ifølge de internationale revisionsstandarder bør Kommissionens overvågning af revisionsmyndighederne i årets løb desuden omfatte genudførelse af nogle af de revisioner af operationer, revisionsmyndighederne har udført (40).

| 5.51. | Kommissionen har indført en grundig kontrolprocedure, der omfatter kontrolbesøg på stedet, for at sikre, at de fejlforekomster, der rapporteres af revisionsmyndighederne, er nøjagtige og pålidelige. Kommissionen anvender alternativt faste korrektioner, hvis den mener, at fejlforekomsterne er upålidelige. Kommissionens vurdering skal ses i en større sammenhæng med dens gennemgang af revisionsmyndighedernes arbejde, der omfatter en omfattende fornyet gennemgang (jf. Kommissionens svar på punkt 5.41 og 5.54). Kommissionen foretager ligeledes risikobaserede revisioner for at kontrollere nøjagtigheden af rapporterede finansielle korrektioner (se svar på punkt 5.50). |
| --- | --- |

5.51.

Gennemgang af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter

| 5.52. | Retten vurderede de årlige aktivitetsrapporter for 2013 og de ledsagende erklæringer fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi. Specielt med hensyn til den formelle rigtighed af betalinger, der var godkendt i 2013:






  a) | kontrollerede Retten konsekvensen i og nøjagtigheden af Kommissionens beregning af risikobehæftede beløb |
| --- | --- | --- |

5.52.

Retten vurderede de årlige aktivitetsrapporter for 2013 og de ledsagende erklæringer fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi. Specielt med hensyn til den formelle rigtighed af betalinger, der var godkendt i 2013:

a)

kontrollerede Retten konsekvensen i og nøjagtigheden af Kommissionens beregning af risikobehæftede beløb

| b) | vurderede Retten forbeholdene vedrørende 2013. |
| --- | --- |

b)

vurderede Retten forbeholdene vedrørende 2013.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik

| 5.53. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 anslog Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, at der var risiko for, at mellem 2,8 % og 5,3 % af de mellemliggende og endelige betalinger, der var afholdt til OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013, var fejlbehæftede. Dette skøn er baseret på fejlforekomster, som revisionsmyndighederne har rapporteret i relation til 2012-udgifter, som Kommissionen har valideret i marts 2014 (jf. punkt 5.38-5.42). |
| --- | --- |

5.53.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 anslog Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, at der var risiko for, at mellem 2,8 % og 5,3 % af de mellemliggende og endelige betalinger, der var afholdt til OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013, var fejlbehæftede. Dette skøn er baseret på fejlforekomster, som revisionsmyndighederne har rapporteret i relation til 2012-udgifter, som Kommissionen har valideret i marts 2014 (jf. punkt 5.38-5.42).

| 5.54. | Kommissionens skøn er højere end den væsentlighedstærskel på 2 %, som den selv har fastsat. Retten skal minde om, at de årlige fejlforekomster, Kommissionen rapporterer, ikke umiddelbart kan sammenlignes med dem, Retten anslår (41). |
| --- | --- |

5.54.

Kommissionens skøn er højere end den væsentlighedstærskel på 2 %, som den selv har fastsat. Retten skal minde om, at de årlige fejlforekomster, Kommissionen rapporterer, ikke umiddelbart kan sammenlignes med dem, Retten anslår (41).

| 5.54. | Kommissionens fælles svar på punkt 5.54 og 5.55: |
| --- | --- |

5.54.

Kommissionen er enig i, at Rettens og Kommissionens fejlforekomster ikke er direkte sammenlignelige. Formålet med denne proces er imidlertid i bund og grund det samme, dvs. at vurdere risikoen for EU's budget et bestemt år.

Kommissionen tager højde for alle disse forskelle i sin vurdering, navnlig timingen, forskelle i kvantificeringen af fejl i forbindelse med offentlige indkøb og indvirkningen af faste korrektioner på programmer (jf. Kommissionens svar på punkt 11 i Revisionsrettens nævnte særberetning nr. 16/2013).

Undtagen for så vidt angår ovennævnte forskelle, mener Kommissionen, at resultaterne af Kommissionens vurdering i årsberetningen for 2013 er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten har beregnet, hvilket har været tilfældet de sidste tre år i træk for
  Generaldirektoratet
  for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og de sidste to år i træk for
  Generaldirektoratet
  for Regionalpolitik og Bypolitik inden forelæggelsen af denne årsberetning.

| 5.55. | Samlet set er Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb i overensstemmelse med de foreliggende oplysninger og nøjagtig. Ud over de forhold, der er omhandlet i punkt 5.49-5.51, noterer Retten følgende to aspekter (jf. tekstboks 5.7). |
| --- | --- |

5.55.

Samlet set er Kommissionens beregning af de risikobehæftede beløb i overensstemmelse med de foreliggende oplysninger og nøjagtig. Ud over de forhold, der er omhandlet i punkt 5.49-5.51, noterer Retten følgende to aspekter (jf. tekstboks 5.7).

Tekstboks 5.7 —   Bemærkninger om Kommissionens skøn over de risikobehæftede beløb

Rettens omberegning (2,9 %) bekræfter i det store og hele Kommissionens skøn med hensyn til den lavere fejlforekomst (2,8 % af de mellemliggende og endelige betalinger for OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013).

I 2013 ændrede Kommissionen sin metode til at skønne fejlmargenen (42). På grundlag af metoden fra tidligere år ville den øvre anslåede fejlforekomst for dette år have været 6,9 % i stedet for 5,3 %, som offentliggjort i den årlige aktivitetsrapport for 2013.

Tekstboks 5.7 —
     
  Bemærkninger om Kommissionens skøn over de risikobehæftede beløb

Kommissionen noterer sig Rettens vurdering.

Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik har ændret sin metode til at skønne den øvre fejlforekomst for at gøre bedre brug af de tilgængelige oplysninger fra revisionsmyndighederne, hvis de vurderes at være pålidelige.

| 5.56. | Når Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik vurderer, om der er behov for at udtrykke forbehold med hensyn til OP'er (eller grupper af OP'er), tager det også hensyn til OP'ets »restfejlforekomst« (jf. punkt 5.40 og 5.41). |
| --- | --- |

5.56.

Når Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik vurderer, om der er behov for at udtrykke forbehold med hensyn til OP'er (eller grupper af OP'er), tager det også hensyn til OP'ets »restfejlforekomst« (jf. punkt 5.40 og 5.41).

| 5.56. | Kommissionen understreger, at en samlet restrisiko som anført af Retten kan være et supplerende kriterium for at tage yderligere forbehold i den årlige aktivitetsrapport på baggrund af en vurdering af systemet og den validerede fejlforekomst (jf. det fælles bilag 4 om væsentlighedskriterier til de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion). |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | For så vidt angår de 322 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013 som helhed anslår Kommissionen denne »restfejlforekomst« til 1,2 % af de betalinger, der er afholdt over EU-budgettet. Antallet af OP'er, som Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik gav udtryk for forbehold vedrørende, faldt fra 85 OP'er i 2012 til 73 OP'er (43). Samtidig steg den anslåede finansielle effekt af disse forbehold fra 308 millioner euro i 2012 til 423 millioner euro i 2013 (44). |
| --- | --- |

5.57.

For så vidt angår de 322 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden fra programmeringsperioden 2007-2013 som helhed anslår Kommissionen denne »restfejlforekomst« til 1,2 % af de betalinger, der er afholdt over EU-budgettet. Antallet af OP'er, som Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik gav udtryk for forbehold vedrørende, faldt fra 85 OP'er i 2012 til 73 OP'er (43). Samtidig steg den anslåede finansielle effekt af disse forbehold fra 308 millioner euro i 2012 til 423 millioner euro i 2013 (44).

| 5.58. | Retten noterer dog, at Kommissionen kun har begrænsede oplysninger om, hvorvidt de systemer, medlemsstaterne har indført til at pålægge finansielle korrektioner, er effektive, og hvorvidt de oplysninger, attesteringsmyndighederne har rapporteret pr. udgangen af marts 2013, er nøjagtige, fuldstændige og pålidelige (45). Denne vurdering støttes af Kommissionens Interne Revisionstjeneste, som mener, at de finansielle korrektioner, som medlemsstaterne rapporterer, kun giver meget begrænset sikkerhed på grund af den måde, de rapporteres til Kommissionen på, men også fordi revisionsmyndighederne kun udfører begrænset kontrol af dem. Det indebærer en risiko for, at Kommissionen angiver »restfejlforekomsten« for lavt, og dermed, at Kommissionens vurdering af de enkelte OP'er og den finansielle indvirkning af forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport ikke er tilstrækkelig solid. |
| --- | --- |

5.58.

Retten noterer dog, at Kommissionen kun har begrænsede oplysninger om, hvorvidt de systemer, medlemsstaterne har indført til at pålægge finansielle korrektioner, er effektive, og hvorvidt de oplysninger, attesteringsmyndighederne har rapporteret pr. udgangen af marts 2013, er nøjagtige, fuldstændige og pålidelige (45). Denne vurdering støttes af Kommissionens Interne Revisionstjeneste, som mener, at de finansielle korrektioner, som medlemsstaterne rapporterer, kun giver meget begrænset sikkerhed på grund af den måde, de rapporteres til Kommissionen på, men også fordi revisionsmyndighederne kun udfører begrænset kontrol af dem. Det indebærer en risiko for, at Kommissionen angiver »restfejlforekomsten« for lavt, og dermed, at Kommissionens vurdering af de enkelte OP'er og den finansielle indvirkning af forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport ikke er tilstrækkelig solid.

| 5.58. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 5.50, andet led. Kommissionens foranstaltninger til kontrol af nøjagtigheden af de indberettede data fra medlemsstaterne. Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik besluttede ligeledes at øge sin revisionsdækning af data om tilbagetrækninger og inddrivelser indberettet af medlemsstaterne og at anvende alle tilgængelige revisionsresultater fra revisionsmyndighederne for at øge sikkerheden af indberettede data, der indgår i beregningen af den samlede restrisiko. |
| --- | --- |

5.58.

Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi

| 5.59. | Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi:






  — | gav udtryk for forbehold vedrørende 1,4 % (i relation til mobilitets- og transportpolitikken) og 16,4 % (i relation til energipolitikkerne) af samtlige de betalinger, der blev godkendt i året (46) |
| --- | --- | --- |

5.59.

Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport og Generaldirektoratet for Energi:

—

gav udtryk for forbehold vedrørende 1,4 % (i relation til mobilitets- og transportpolitikken) og 16,4 % (i relation til energipolitikkerne) af samtlige de betalinger, der blev godkendt i året (46)

| — | skønnede, at ca. 4,1 % af de betalinger, der blev afholdt i 2013 i relation til syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, var behæftet med fejl |
| --- | --- |

—

skønnede, at ca. 4,1 % af de betalinger, der blev afholdt i 2013 i relation til syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, var behæftet med fejl

| — | beregnede indvirkningen af deres forbehold til 0,1 % (i relation til mobilitets- og transportpolitikken) og 0,8 % (i relation til energipolitikkerne) af de betalinger, der blev afholdt i 2013 på grundlag af de respektive restfejlforekomster for disse områder. |
| --- | --- |

—

beregnede indvirkningen af deres forbehold til 0,1 % (i relation til mobilitets- og transportpolitikken) og 0,8 % (i relation til energipolitikkerne) af de betalinger, der blev afholdt i 2013 på grundlag af de respektive restfejlforekomster for disse områder.

| 5.60. | I 2013 konstaterede Retten som i tidligere år en række fejl i relation til manglende overholdelse af EU-reglerne og de nationale regler for offentlige indkøb i forbindelse med de undersøgte TEN-T-projekter og projekter vedrørende det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (jf.
  bilag 5.1
  ). Som i tidligere år har Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport dog ikke givet udtryk for noget forbehold vedrørende TEN-T-programmet i den forbindelse. Desuden mener Retten ikke, at Generaldirektoratet for Energi skulle have hævet det forbehold vedrørende det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, som det for første gang gav udtryk for i 2012 i relation til offentlige indkøb. |
| --- | --- |

5.60.

I 2013 konstaterede Retten som i tidligere år en række fejl i relation til manglende overholdelse af EU-reglerne og de nationale regler for offentlige indkøb i forbindelse med de undersøgte TEN-T-projekter og projekter vedrørende det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (jf.
  bilag 5.1
  ). Som i tidligere år har Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport dog ikke givet udtryk for noget forbehold vedrørende TEN-T-programmet i den forbindelse. Desuden mener Retten ikke, at Generaldirektoratet for Energi skulle have hævet det forbehold vedrørende det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, som det for første gang gav udtryk for i 2012 i relation til offentlige indkøb.

| 5.60. | Kommissionen mener, at Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport har fulgt de stående instrukser for årlige aktivitetsrapporter for 2013, og at der i den henseende ikke var grund til et forbehold i forbindelse med TEN-T-programmet. Den flerårige restfejlforekomst ved den afsluttede efterfølgende kontrol af TEN-T-programmet i 2007-2013 lå under væsentlighedstærsklen på 2 %. I hele 2013 fortsatte organet endvidere med at styrke sin forudgående og efterfølgende kontrol, navnlig inden for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

5.60.

Generaldirektoratet for Energi besluttede at ophæve forbeholdet i direktoratets årlige aktivitetsrapport for 2012, da:

| — | det højere antal efterfølgende kontroller af genopretningsprogrammet resulterede i en beregnet restrisiko i 2013, der lå under væsentlighedstærsklen på 2 % |
| --- | --- |

—

det højere antal efterfølgende kontroller af genopretningsprogrammet resulterede i en beregnet restrisiko i 2013, der lå under væsentlighedstærsklen på 2 %

| — | der derudover er blevet truffet yderligere korrigerende foranstaltninger i 2013 for at minimere risikoen, navnlig inden for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

—

der derudover er blevet truffet yderligere korrigerende foranstaltninger i 2013 for at minimere risikoen, navnlig inden for offentlige indkøb.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 5.61. | For denne gruppe af politikområder: |
| --- | --- |

5.61.

For denne gruppe af politikområder:

5.61.

| — | viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 6,9 % |
| --- | --- |

—

viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 6,9 %

Kommissionen bemærker, at den mest sandsynlige fejlforekomst rapporteret for 2013 er på linje med de fejlforekomster, som Retten har forelagt for de seneste fire år.

Dette bekræfter, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 2007-2013 fortsat er stabil og betydeligt under de rapporterede fejlforekomster for programmeringsperioden 2000-2006. Dette skyldes de styrkede kontrolforanstaltninger i programmeringsperioden 2007-2013 og Kommissionens strenge politik for afbrydelse/suspension af betalinger, når der konstateres mangler, som anført i den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (jf. punkt 2.111 F, s. 44-45). Kommissionen vil fortsat fokusere sin indsats på de mest risikofyldte programmer/medlemsstater og træffe nødvendige korrigerende foranstaltninger, når der konstateres mangler, gennem en streng politik for afbrydelse/suspension af betalinger. I programmeringsperioden 2014-2020 er Kommissionens muligheder for at træffe korrigerende foranstaltninger blevet yderligere styrket, idet medlemsstaterne i visse situationer ikke længere får mulighed for at genanvende midler, hvilket resulterer i finansielle nettokorrektioner. Det vil være et vigtigt incitament for medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere fejl inden attestering af årsregnskaber over for Kommissionen.

Derudover kan Kommissionen i henhold til finansforordningen (artikel 80, stk. 4) i overensstemmelse med reglerne for samhørighedspolitikken (artikel 99, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006) anvende faste eller ekstrapolerede korrektioner, hvis det ikke er muligt præcist at identificere uretmæssigt anvendte beløb, hvilket ofte er tilfældet. Det var tilfældet for regionalpolitikken i 2013. Kommissionen har handlet inden for rammerne af sin kompetence og i overensstemmelse med de eksisterende forordninger for at beskytte EU's budget. I henhold til Rettens tilgang foretages der justeringer, hvis der fastslås en forbindelse til individuelle transaktioner. Efter Kommissionens opfattelse dækkede de anvendte faste korrektioner alle de pågældende programmer og transaktioner.

Se også Kommissionens svar på punkt 1.17.

| — | vurderes det, at de undersøgte systemer er delvis effektive (47). |
| --- | --- |

—

vurderes det, at de undersøgte systemer er delvis effektive (47).

| 5.62. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

5.62.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede.

| 5.62. | Kommissionen har truffet særlige foranstaltninger for at afbøde de konstaterede risici, hvilket især omfatter forebyggende og korrigerende foranstaltninger såsom vejledning, videreuddannelse og forenkling ud over målrettede, risikobaserede revisioner på stedet og en stram politik for afbrydelse/suspension af betalinger og finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.62.

Anbefalinger

| 5.63. | Bilag 6.2
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere de anbefalinger, den har fremsat i tidligere årsberetninger som en del af kapitel 6. |
| --- | --- |

5.63.

Bilag 6.2
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere de anbefalinger, den har fremsat i tidligere årsberetninger som en del af kapitel 6.

| 5.64. | I lyset af denne gennemgang og af revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

5.64.

I lyset af denne gennemgang og af revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen:

5.64.

| — | Anbefaling 1: anmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a) (48)) medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: anmoder medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a) (48)) medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

I henhold til forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 skal de myndigheder, der forvalter programmer, indgive en forvaltningserklæring, hvori de bekræfter oplysningerne i regnskaberne, og at det indførte kontrolsystem giver de nødvendige garantier for operationernes og de anmeldte udgifters lovlighed og formelle rigtighed, ved at gennemføre den nødvendige forvaltningskontrol i henhold til artikel 125 i forordningen. Denne erklæring skal ledsages af en rapport med et sammendrag af alle kontrol- og revisionsresultater forud for attesteringen af regnskaberne, en analyse af arten og omfanget af fejl og svagheder, der er konstateret i systemerne, samt de foranstaltninger, der er truffet eller planlægges til afhjælpning heraf. Kommissionen er ved at udarbejde retningslinjer til forvaltningsmyndighederne om udarbejdelse af forvaltningserklæringerne og de årlige sammendrag.

| — | Anbefaling 2: vurderer de »kontroller på første niveau«, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 32, stk. 5. Under hensyntagen til de svagheder, der konstateres, skal Kommissionen analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og tage (eller foreslå) passende skridt (f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmets eller leveringssystemernes udformning) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: vurderer de »kontroller på første niveau«, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 32, stk. 5. Under hensyntagen til de svagheder, der konstateres, skal Kommissionen analysere omkostninger og fordele ved mulige korrigerende foranstaltninger og tage (eller foreslå) passende skridt (f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, forbedring af kontrolsystemer og ændring af programmets eller leveringssystemernes udformning)

Kommissionen accepterer delvis denne anbefaling og henviser til udformningen af leveringssystemet i programmeringsperioden 2014-2020, da det ikke længere er muligt at ændre systemets udformning i programmeringsperioden 2007-2013.

Hovedelementerne i 2014-2020-reformen er at sikre en bedre forvaltning af udgifterne og programmerne og således øge fejlsikkerheden. Der vil bl.a. komme øget fokus på resultater, forhåndsbetingelser, der skal opfyldes ved de enkelte programmers opstart, forenkling, navnlig for støttemodtagere, og harmoniserede og forenklede støtteberettigelsesregler.

Forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 indeholder ligeledes skærpede kontrolbestemmeler og krav i forhold til programmeringsperioden 2007-2013, som vil øge medlemsstaternes ansvarlighed og således sikre en mere effektiv håndtering af fejl og lovligheden og den formelle rigtighed af medfinansierede udgifter hvert år, inden programregnskaberne attesteres over for Kommissionen.

Med hensyn til vurderingen af de kontroller på første niveau, der er gennemført i programmeringsperioden 2007-2013, mener Kommissionen, at den allerede har foretaget disse kontroller siden 2010 gennem målrettet revision af højrisikoprogrammer i forbindelse med revisionsundersøgelsen »Brobygning over sikkerhedskløften«. Resultaterne af disse risikobaserede revisioner ved udgangen af 2013 blev forelagt Europa-Parlamentet i forbindelse med dechargen for 2012, og der redegøres herfor i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (jf. s. 41 og bilag 8).

| — | Anbefaling 3: analyserer årsagerne til, at EU's statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: analyserer årsagerne til, at EU's statsstøtteregler i så mange tilfælde ikke er overholdt

Kommissionen accepterer denne anbefaling og vil på grundlag af vurderingen af rapporterede sager udvikle en handlingsplan for proaktivt at sætte fokus på dette område og forbedre de nationale myndigheders administrative kapacitet og således reducere antallet af fejl som følge af manglende overholdelse af statsstøttereglerne.

Kommissionen vil ligeledes sikre, at forvaltningsmyndighederne er behørigt opmærksomme på de gældende regler, og bemærker, at COCOF-notatet fra 2012 om afklaring af behovet for at anmelde støtte til infrastrukturinvesteringer og den nye generelle gruppefritagelsesforordning, der træder i kraft den 1. juli 2014, vil bidrage til at afklare reglerne.

| — | Anbefaling 4: analyserer årsagerne til de konstante forsinkelser i udbetalingen af EU-midlerne via de finansieringstekniske instrumenter og træffer korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse hermed |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: analyserer årsagerne til de konstante forsinkelser i udbetalingen af EU-midlerne via de finansieringstekniske instrumenter og træffer korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse hermed

Kommissionen accepterer denne anbefaling og vil fortsat analysere dataene og rapporten hvert år.

Kommissionen vil opfordre programmyndighederne i overvågningsudvalget til at undersøge og drøfte status for gennemførelsen af finansieringstekniske instrumenter, herunder årsagerne til forsinkelserne og de eventuelle korrigerende foranstaltninger, der skal træffes.

| — | Anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik bekræfter, at Kommissionens beregning af »restfejlforekomsten« er baseret på nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer vedrørende hvert enkelt OP. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik bekræfter, at Kommissionens beregning af »restfejlforekomsten« er baseret på nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen — når den anser det for nødvendigt — anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer vedrørende hvert enkelt OP.

Kommissionen er enig i denne anbefaling og vil i de årlige aktivitetsrapporter anføre tilfælde, hvor den ikke mener, at den har taget højde for de indberettede data om tilbagetrækninger og inddrivelser ved beregningen af den samlede restrisiko, idet der ikke var tilstrækkelig sikkerhed for kvaliteten af de indberettede oplysninger.

Kommissionen vil ligeledes fortsat tage højde for medlemsstaternes revisionsresultater på dette område og vil anmode revisionsmyndighederne om at foretage yderligere kontrol, hvis det er nødvendigt.

Kommissionen vil derudover øge revisionsdækningen af inddrivelser og tilbagetrækninger i de kommende år for at få yderligere direkte sikkerhed for nøjagtigheden af indrapporterede data.

| — | Anbefaling 6: i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent fremlægger sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til at give udtryk for forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra gældende vejledning fra Kommissionen eller godkendte revisionsstrategier |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent fremlægger sine grunde til ikke at give udtryk for forbehold (eller til at give udtryk for forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra gældende vejledning fra Kommissionen eller godkendte revisionsstrategier

Kommissionen accepterer denne anbefaling og vil fremlægge nærmere oplysninger i bilaget til de årlige aktivitetsrapporter i de tilfælde, hvor Kommissionen på grundlag af en vurdering af de konkrete situationer træffer en begrundet afgørelse om ikke at tage forbehold eller ikke at medtage spørgsmålet i kvantificeringen af forbeholdet.

---

(1)  I alt havde Kommissionen godkendt 434 OP'er for programmeringsperioden 2007-2013: 317 vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden (hvoraf 24 OP'er indeholder samhørighedsfondsprojekter) og 117 vedrørende ESF. Den 1. juli 2013 blev Kroatien den 28. EU-medlemsstat. Derfor er det samlede antal OP'er steget til 440 (322 vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og 118 vedrørende ESF).

(2)  I hvilket omfang omkostninger godtgøres, bestemmes i overensstemmelse med den sats, der er fastlagt i OP'et for de pågældende projekter, men også under hensyntagen til andre kriterier (f.eks. specifikke lofter i henhold til forordningerne og/eller statsstøttereglerne).

(3)  Formidlende organer er offentlige eller private organer, som udfører opgaver på en forvaltningsmyndigheds ansvar og på dennes vegne.

(4)  Artikel 62 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(5)  Yderligere oplysninger om revisionsmyndighedernes rolle og ansvar samt deres bidrag til Kommissionens proces for opnåelse af sikkerhed findes i særberetning nr. 16/2013 »Status over én enkelt revision (»single audit«) og Kommissionens anvendelse af de nationale revisionsmyndigheders arbejde på samhørighedsområdet«, punkt 5-11.

(6)  Artikel 72 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(7)  Artikel 39, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1), artikel 91 og 92 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(8)  Artikel 99 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(9)  Forvaltningsorganet for Innovation og Netværk, INEA (efterfølgeren til Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet), Forvaltningsorganet for Små og Mellemstore Virksomheder, EASME (efterfølgeren til Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation) og SESAR-fællesforetagendet (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum).

(10)  Yderligere oplysninger om Kommissionens rolle og ansvar i forbindelse med statsstøtte kan fås i særberetning nr. 15/2011, »Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?«.

(11)  Yderligere oplysninger om performancespørgsmål fremlægges i kapitel 10.

(12)  Denne stikprøve omfatter 180 transaktioner i relation til 168 regionalpolitikprojekter (125 EFRU- og 38 samhørighedsfondsprojekter samt 5 finansieringstekniske instrumenter), 8 transportprojekter og 4 energiprojekter (jf.
  bilag 5.1
  ). Stikprøven blev udtaget blandt alle betalingerne bortset fra forskud, som i 2013 beløb sig til 2,9 milliarder euro. Af de 168 regionalpolitiktransaktioner (inklusive alle de finansieringstekniske instrumenter) vedrører de 157 programmeringsperioden 2007-2013. De finansieringstekniske instrumenter, Retten undersøgte, var udvalgt fra de fonde, hvorfra der var foretaget udbetalinger til de endelige modtagere (f.eks. lån, garantier eller egenkapitalinvesteringer) i 2013.

(13)  Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Estland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet og Sverige.

(14)  Retten beregner sit skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 3,7 % og 10,1 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(15)  Jf. årsberetningen for 2012, punkt 1.19-1.37.

(16)  I ca. 73 % af de 122 offentlige indkøbsaftaler, Retten reviderede, var værdien af kontrakten højere end den tærskelværdi, som udløser anvendelse af EU's regler for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, som de er gennemført i national lovgivning.

(17)  Beløbet omfatter de samlede udgifter i forbindelse med de tildelte kontrakter, hvoraf en del blev attesteret i forbindelse med de udgiftsanmeldelser, revisionen omfattede.

(18)  Jf. årsberetningen for 2010, punkt 4.26 og 4.27, årsberetningen for 2011, punkt 5.31-5.33, og årsberetningen for 2012, punkt 5.30-5.34.

(19)  Nærmere oplysninger om Rettens tilgang til kvantificering af fejl med hensyn til offentlige indkøb gives i
  bilag 1.1
  , punkt 10-12.

(20)  Artikel 107, stk. 1, om statsstøtte i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(21)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3).

(22)  I 2012 var den tilsvarende sats 9 % (jf. årsberetningen for 2012, punkt 5.41).

(23)  Artikel 44 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(24)  Hertil hører programmet vedrørende de fælleseuropæiske midler til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (Jeremieprogrammet), der gennemføres i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) med henblik på at støtte supplerende SMV-finansiering.

(25)  Hertil hører programmet vedrørende fælles europæisk støtte til bæredygtige investeringer i byområder (Jessicaprogrammet), der gennemføres i samarbejde med EIB med henblik på at foretage tilbagebetalingspligtige investeringer (i form af egenkapital, lån eller garantier) i byudvikling.

(26)  Europa-Kommissionen, »Summary of data on the progress made in financing and implementing FEIs co-financed by Structural Funds«, COCOF 13/0093-00/EN, 19. september 2013.

(27)  Artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(28)  Tilsammen har EU-28's medlemsstater oprettet 113 revisionsmyndigheder til de 440 operationelle programmer vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, der er godkendt for programmeringsperioden 2007-2013. 63 af disse myndigheder varetager OP'er vedrørende både EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. For alle 440 OP'er set under ét havde revisionsmyndighederne ved udgangen af december 2013 udarbejdet 199 årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser.

(29)  Hvert år i marts udarbejder hvert enkelt generaldirektorat en årlig aktivitetsrapport, som forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres. Sammen med denne rapport skal generaldirektøren afgive en erklæring om, hvorvidt budgettet for hans/hendes ansvarsområde er blevet gennemført lovligt og formelt rigtigt. Det er det, hvis niveauet af uregelmæssigheder er lavere end Kommissionens egen 2 % væsentlighedstærskel. Hvis ikke, kan generaldirektøren tage et fuldt eller delvist forbehold vedrørende bestemte områder (eller programmer).

(30)  De fejlprocenter, som revisionsmyndighederne rapporterer for år n, beregnes på grundlag af en stikprøve af revisioner af transaktioner, som bør være statistisk repræsentativ for de udgifter, der er attesteret over for Kommissionen i år n-1 (særberetning nr. 16/2013, punkt 11).

(31)  Den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, s. 49.

(32)  Yderligere oplysninger findes i særberetning nr. 16/2013 »Status over én enkelt revision (»single audit«) og Kommissionens anvendelse af de nationale revisionsmyndigheders arbejde på samhørighedsområdet«, punkt 5-11.

(33)  Særberetning nr. 16/2013, punkt 80.

(34)  Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitiks årlige aktivitetsrapport for 2013, s. 33-36, og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusions årlige aktivitetsrapport for 2013, s. 43.

(35)  Særberetning nr. 16/2013, punkt 26 og bilag III.

(36)  Disse 194 OP'er tegner sig for 65 % og 75 % af de mellemliggende/endelige betalinger, der i 2013 blev anvist under henholdsvis EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, og de henhører under 41 af de 113 revisionsmyndigheder.

(37)  Det betyder, at den fejlforekomst, Retten omberegnede, er mindst 0,5 procentpoint højere end den, Kommissionen havde valideret, og/eller at den overstiger Kommissionens væsentlighedstærskel (hvilket den fejlforekomst, Kommissionen havde beregnet, ikke gør).

(38)  Artikel 73 i forordning (EF) nr. 1083/2006 fastsætter, at Kommissionen kan henholde sig til det arbejde, der er udført af en national revisionsmyndighed, og reducere sin egen revision og kontrol, når den har godkendt den nationale »overensstemmelsesvurdering« og revisionsmyndighedens revisionsstrategi, og hvis den har opnået rimelig vished for, at OP'ets forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt.

(39)  Særberetning nr. 16/2013, punkt 83.

(40)  Jf. årsberetningen for 2012, punkt 5.52, første led, og særberetning nr. 16/2013, punkt 83 og anbefaling 1 og 4.

(41)  Særberetning nr. 16/2013, punkt 11.

(42)  Den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, s. 53, fodnote 73.

(43)  Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik har også givet udtryk for forbehold i relation til 35 OP'er vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden, for hvilke den validerede fejlforekomst og/eller »restfejlforekomsten« var lavere end Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 % (jf. punkt 5.43).

(44)  Disse tal omfatter både helt og delvis kvantificerede forbehold vedrørende OP'er, for hvilke der blev godkendt mellemliggende og/eller endelige betalinger i året (61 i 2012 og 55 i 2013), samt vedrørende OP'er, for hvilke der ikke blev afholdt sådanne betalinger (24 i 2012 og 19 i 2013).

(45)  Særberetning nr. 16/2013, punkt 35-40.

(46)  Heri indgår betalinger afholdt af Forvaltningsorganet for Innovation og Netværk (INEA, tidligere kendt som TEN-TEA) og af Forvaltningsorganet for Små og Mellemstore Virksomheder (EASME, tidligere kendt som EACI).

(47)  Konklusionen om systemerne er begrænset til de systemer, der blev udtaget til undersøgelse, jf. definitionen i revisionens omfang i punkt 5.19 c) i).

(48)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

(49)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

(50)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere detaljer jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

(51)  I dette tal indgår 1  869 millioner euro i forskud til finansieringstekniske instrumenter.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

(52)  Kilde: De årlige rapporter, indsendt af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 67, stk. 2, litra j), i forordning (EF) nr. 1083/2006. Oplysninger vedrørende 2013 fra de undersøgte finansieringstekniske instrumenter.

(53)  Stigning i ressourcer i 2013 sammenlignet med 2012: I Grækenland var stigningen på ca. 28 millioner euro, og i Litauen på ca. 71 millioner euro.

BILAG 5.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE REGIONALPOLITIK, TRANSPORT OG ENERGI

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRU | Samhørig- hedsfonden | Finansierings- tekniske instrumenter | Transport | Energi | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt: | 125 | 38 | 5 | 8 | 4 | 180 | 180 | 180 | 177 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 45 % | (56) | 45 % | (17) | 20 % | (1) | 38 % | (3) | 25 % | (1) | 43 % | (78) | 51 % | 41 % | 43 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 55 % | (69) | 55 % | (21) | 80 % | (4) | 62 % | (5) | 75 % | (3) | 57 % | (102) | 49 % | 59 % | 57 % |
| |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse pr. fejltype |
| | Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl: | 58 % | (40) | 81 % | (17) | 75 % | (3) | 20 % | (1) | 33 % | (1) | 61 % | (62) | 53 % | 64 % | 60 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 42 % | (29) | 19 % | (4) | 25 % | (1) | 80 % | (4) | 67 % | (2) | 39 % | (40) | 47 % | 36 % | 40 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | | 6,9 % | 6,8 % | 6,0 % | ... |
| |
| | Øvre fejlgrænse | | 10,1 % | | | |
| | Nedre fejlgrænse | | 3,7 % | | | |

2013

2012

2011

2010

EFRU

Samhørig- hedsfonden

Finansierings- tekniske instrumenter

Transport

Energi

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

125

38

5

8

4

180

180

180

177

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

45 %

(56)

45 %

(17)

20 %

(1)

38 %

(3)

25 %

(1)

43 %

(78)

51 %

41 %

43 %

var behæftet med en eller flere fejl

55 %

(69)

55 %

(21)

80 %

(4)

62 %

(5)

75 %

(3)

57 %

(102)

49 %

59 %

57 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse pr. fejltype

Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl:

58 %

(40)

81 %

(17)

75 %

(3)

20 %

(1)

33 %

(1)

61 %

(62)

53 %

64 %

60 %

Kvantificerbare fejl:

42 %

(29)

19 %

(4)

25 %

(1)

80 %

(4)

67 %

(2)

39 %

(40)

47 %

36 %

40 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

6,9 %

6,8 %

6,0 %

...

Øvre fejlgrænse

10,1 %

Nedre fejlgrænse

3,7 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 5.2

RESULTATER AF UNDERSØGELSEN AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER VEDRØRENDE SAMHØRIGHED

(REGIONALPOLITIK OG BYPOLITIK SAMT BESKÆFTIGELSE, SOCIALE ANLIGGENDER, ARBEJDSMARKEDSFORHOLD OG INKLUSION)

Vurdering af Kommissionens efterprøvelse af de fejlforekomster, revisionsmyndighederne har rapporteret

| Retten konstaterede ... | Undersøgte OP'er vedrørende EFRU/Samhørigheds-fonden | Undersøgte OP'er vedrørende ESF | I ALT |
| --- | --- | --- | --- |
| ... ingen problemer med Kommissionens kontrol | 108 (77 %) | 47 (87 %) | 155 (80 %) |
| ... væsentlige problemer med Kommissionens kontrol, men uden indvirkning på antallet af forbehold, der er rapporteret i de årlige aktivitetsrapporter (eller kvantificeringen af dem) | 17 (12 %) | 6 (11 %) | 23 (12 %) |
| ... væsentlige problemer med Kommissionens kontrol, og at dens grunde til ikke at give udtryk for supplerende forbehold (eller kvantificere forbehold anderledes) ikke fuldt ud er angivet i de årlige aktivitetsrapporter | 15 (11 %) | 1 (2 %) | 16 (8 %) |
| SAMLET antal undersøgte OP'er | 140 (100 %) | 54 (100 %) | 194 (100 %) |

Retten konstaterede ...

Undersøgte OP'er vedrørende EFRU/Samhørigheds-fonden

Undersøgte OP'er vedrørende ESF

I ALT

... ingen problemer med Kommissionens kontrol

108 (77 %)

47 (87 %)

155 (80 %)

... væsentlige problemer med Kommissionens kontrol, men uden indvirkning på antallet af forbehold, der er rapporteret i de årlige aktivitetsrapporter (eller kvantificeringen af dem)

17 (12 %)

6 (11 %)

23 (12 %)

... væsentlige problemer med Kommissionens kontrol, og at dens grunde til ikke at give udtryk for supplerende forbehold (eller kvantificere forbehold anderledes) ikke fuldt ud er angivet i de årlige aktivitetsrapporter

15 (11 %)

1 (2 %)

16 (8 %)

SAMLET antal undersøgte OP'er

140 (100 %)

54 (100 %)

194 (100 %)

---

KAPITEL 6

Beskæftigelse og sociale anliggender

INDHOLD

| Indledning | 6.1-6.12 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved politikområdet | 6.3-6.11 |
| --- | --- |

| Politikmål | 6.3 |
| --- | --- |

| Politikinstrumenter | 6.4-6.8 |
| --- | --- |

| Risici med hensyn til formel rigtighed | 6.9-6.11 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 6.12 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 6.13-6.27 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 6.28-6.38 |
| --- | --- |

| Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne | 6.30-6.32 |
| --- | --- |

| Gennemgang af GD EMPL's årlige aktivitetsrapport | 6.33-6.38 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 6.39-6.42 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 6.39-6.40 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 6.41-6.42 |
| --- | --- |

| Bilag 6.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

Bilag 6.1 —

| Bilag 6.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende samhørighed, transport og energi |
| --- | --- |

Bilag 6.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | Dette kapitel indeholder den specifikke vurdering af politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 6.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

6.1.

Dette kapitel indeholder den specifikke vurdering af politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 6.1
  .

Tabel 6.1 — Beskæftigelse og sociale anliggender — Centrale oplysninger 2013

| (millioner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivelse | Betalinger |
| Beskæftigelse og sociale anliggender | Den Europæiske Socialfond | 13  763 |
| Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling | 97 |
| Administrative udgifter | 90 |
| Instrument til førtiltrædelsesbistand | 65 |
| Arbejde i Europa — Social dialog og mobilitet | 50 |
| Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen | 42 |
| | 14  107 |
| |
| | Regnskabsårets betalinger i alt | 14  107 |
| | - administrationsudgifter i al
   (27) | 90 |
| | Aktionsudgifter i alt | 14  017 |
| | - forskud
   (28)
   (29) | 220 |
| | + afregninger af forskud
   (28) | 2  336 |
| | + udbetalinger til endelige modtagere fra finansieringstekniske instrumenter | 67 |
| | Revideret population i alt | 16  200 |
| |
| | Regnskabsårets forpligtelser i alt | 12  131 |

(millioner euro)

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Beskæftigelse og sociale anliggender

Den Europæiske Socialfond

13  763

Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling

97

Administrative udgifter

90

Instrument til førtiltrædelsesbistand

65

Arbejde i Europa — Social dialog og mobilitet

50

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

42

14  107

Regnskabsårets betalinger i alt

14  107

- administrationsudgifter i al
   (27)

90

Aktionsudgifter i alt

14  017

- forskud
   (28)
   (29)

220

- afregninger af forskud
   (28)

2  336

- udbetalinger til endelige modtagere fra finansieringstekniske instrumenter

67

Revideret population i alt

16  200

Regnskabsårets forpligtelser i alt

12  131

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 6.2. | Politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender finansieres i overvejende grad af Den Europæiske Socialfond (ESF), som er en af de tre samhørighedspolitiske fonde og underlagt de samme regler som de to andre, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden. Yderligere bestemmelser vedrørende ESF er fastsat i en særskilt forordning (1). Hvad angår forhold, der er fælles for alle tre fonde, henvises der til kapitel 5. |
| --- | --- |

6.2.

Politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender finansieres i overvejende grad af Den Europæiske Socialfond (ESF), som er en af de tre samhørighedspolitiske fonde og underlagt de samme regler som de to andre, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden. Yderligere bestemmelser vedrørende ESF er fastsat i en særskilt forordning (1). Hvad angår forhold, der er fælles for alle tre fonde, henvises der til kapitel 5.

Særlige karakteristika ved politikområdet

Politikmål

| 6.3. | Politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender er en del af EU's samhørighedspolitik, hvis mål er at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU ved at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau. Nærmere bestemt tager EU's politik for beskæftigelse og sociale anliggender sigte på at bekæmpe arbejdsløshed, udvikle menneskelige ressourcer og fremme integration på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

6.3.

Politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender er en del af EU's samhørighedspolitik, hvis mål er at fremme den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU ved at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau. Nærmere bestemt tager EU's politik for beskæftigelse og sociale anliggender sigte på at bekæmpe arbejdsløshed, udvikle menneskelige ressourcer og fremme integration på arbejdsmarkedet.

Politikinstrumenter

| 6.4. | ESF er det væsentligste redskab til gennemførelse af politikken for beskæftigelse og sociale anliggender, og fonden tegnede sig for ca. 98 % af udgifterne på dette politikområde i 2013. ESF investerer i menneskelig kapital gennem uddannelse, der skal forbedre adgangen til beskæftigelse — herunder også for personer fra dårligt stillede grupper — og gennem andre beskæftigelsesforanstaltninger (f.eks. støtte til lønudgifter og/eller socialforsikringsomkostninger for tidligere arbejdsløse). |
| --- | --- |

6.4.

ESF er det væsentligste redskab til gennemførelse af politikken for beskæftigelse og sociale anliggender, og fonden tegnede sig for ca. 98 % af udgifterne på dette politikområde i 2013. ESF investerer i menneskelig kapital gennem uddannelse, der skal forbedre adgangen til beskæftigelse — herunder også for personer fra dårligt stillede grupper — og gennem andre beskæftigelsesforanstaltninger (f.eks. støtte til lønudgifter og/eller socialforsikringsomkostninger for tidligere arbejdsløse).

| 6.5. | Andre udgifter på dette område er støtte og tilskud til organisationer, som gennemfører og koordinerer sociale foranstaltninger og beskæftigelsesforanstaltninger. Heri indgår finansiering af EU-agenturer (2), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) (3), instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) (4) og bidrag til finansielle instrumenter som f.eks. den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress (5). |
| --- | --- |

6.5.

Andre udgifter på dette område er støtte og tilskud til organisationer, som gennemfører og koordinerer sociale foranstaltninger og beskæftigelsesforanstaltninger. Heri indgår finansiering af EU-agenturer (2), Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) (3), instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) (4) og bidrag til finansielle instrumenter som f.eks. den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress (5).

Forvaltning og kontrol af udgifterne

| 6.6. | ESF- og EGF-udgifterne forvaltes ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. ESF er underlagt de forvaltnings- og kontrolsystemer, der gælder for samhørighedsudgifterne generelt, og som er beskrevet i kapitel 5 (jf. punkt 5.6-5.11). Med hensyn til EGF træffer EU's budgetmyndighed (Rådet og Europa-Parlamentet) afgørelse om bevillingerne. Derefter gennemgår Kommissionen de finansieringsansøgninger, som medlemsstaterne har indsendt, og godkender betalingerne. |
| --- | --- |

6.6.

ESF- og EGF-udgifterne forvaltes ved delt forvaltning mellem Kommissionen og medlemsstaterne. ESF er underlagt de forvaltnings- og kontrolsystemer, der gælder for samhørighedsudgifterne generelt, og som er beskrevet i kapitel 5 (jf. punkt 5.6-5.11). Med hensyn til EGF træffer EU's budgetmyndighed (Rådet og Europa-Parlamentet) afgørelse om bevillingerne. Derefter gennemgår Kommissionen de finansieringsansøgninger, som medlemsstaterne har indsendt, og godkender betalingerne.

| 6.7. | IPA forvaltes ved decentral forvaltning. Når der er tale om decentral forvaltning, overdrager Kommissionen forvaltningen af bestemte opgaver (f.eks. udbud, indgåelse af kontrakter og afholdelse af betalinger) til modtagerlandet, men bevarer det samlede og endelige ansvar for gennemførelsen af det almindelige budget (6). |
| --- | --- |

6.7.

IPA forvaltes ved decentral forvaltning. Når der er tale om decentral forvaltning, overdrager Kommissionen forvaltningen af bestemte opgaver (f.eks. udbud, indgåelse af kontrakter og afholdelse af betalinger) til modtagerlandet, men bevarer det samlede og endelige ansvar for gennemførelsen af det almindelige budget (6).

| 6.8. | De øvrige udgifter vedrørende politikken for beskæftigelse og sociale anliggender forvaltes i vid udstrækning direkte af Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL). |
| --- | --- |

6.8.

De øvrige udgifter vedrørende politikken for beskæftigelse og sociale anliggender forvaltes i vid udstrækning direkte af Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Risici med hensyn til formel rigtighed

| 6.9. | De væsentligste risici vedrørende dette politikområde udspringer af, at investeringerne i menneskelig kapital (f.eks. uddannelsesforanstaltninger) er immaterielle, at der medfinansieres meget forskellige aktiviteter, og at et meget stort antal — ofte små — partnere er involveret i gennemførelsen af projekterne. Disse faktorer øger risikoen for, at EU's og/eller medlemsstaternes bestemmelser og lovgivning om støtteberettigelse ikke overholdes, og at dette fører til, at omkostninger, som ikke er støtteberettigede, bliver godkendt, eller at beregningsfejl påvirker anmeldelsernes nøjagtighed, og at dette ikke opdages med de systemer, der anvendes. Der er også en risiko for, at der bliver godkendt betalingsanmodninger vedrørende uddannelsesforanstaltninger, der ikke har fundet sted, eller hvis deltagerantal var lavere end angivet. |
| --- | --- |

6.9.

De væsentligste risici vedrørende dette politikområde udspringer af, at investeringerne i menneskelig kapital (f.eks. uddannelsesforanstaltninger) er immaterielle, at der medfinansieres meget forskellige aktiviteter, og at et meget stort antal — ofte små — partnere er involveret i gennemførelsen af projekterne. Disse faktorer øger risikoen for, at EU's og/eller medlemsstaternes bestemmelser og lovgivning om støtteberettigelse ikke overholdes, og at dette fører til, at omkostninger, som ikke er støtteberettigede, bliver godkendt, eller at beregningsfejl påvirker anmeldelsernes nøjagtighed, og at dette ikke opdages med de systemer, der anvendes. Der er også en risiko for, at der bliver godkendt betalingsanmodninger vedrørende uddannelsesforanstaltninger, der ikke har fundet sted, eller hvis deltagerantal var lavere end angivet.

| 6.9. | Kommissionen har truffet specifikke foranstaltninger til at mindske de konstaterede risici, og disse omfatter forebyggende og korrigerende foranstaltninger såsom vejledning, uddannelse, forenkling og en konsekvent politik for afbrydelse eller suspension af betalinger, hvor det er nødvendigt. Kommissionen fremmer navnlig aktivt medlemsstaternes brug af forenklede omkostningsmodeller og tager konstaterede tilfælde af »gold plating« op, der indebærer unødvendige komplekse regler for støtteberettigelse, som medlemsstaterne har fastsat. Kommissionen fremhæver også betydningen af kontrol på første niveau. I den henseende har Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion udført en risikobaseret tematisk revision af forvaltningskontrollen og har stillet revisionskonklusionerne og -anbefalingerne til rådighed for ESF's forvaltningsmyndigheder. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Hertil kommer, at myndighederne i medlemsstaterne skal foretage en afvejning af indbyrdes konkurrerende prioriteringer. De skal udføre passende kontrol for at sikre, at udgifterne er formelt rigtige, og at forvaltningen er økonomisk forsvarlig. Samtidig er der en interesse i, at de EU-midler, der er stillet til rådighed, bliver absorberet. Dette kan i praksis være en hindring for en konsekvent anvendelse af effektive kontroller, så overtrædelser af reglerne ikke bliver påvist og korrigeret, og der i sidste ende godtgøres ikke-støtteberettigede udgifter over EU-budgettet. Det kan også føre til finansiering af projekter, som er for dyre, som ikke gennemføres på en produktiv måde, eller som sandsynligvis ikke vil kunne give de ønskede resultater (7). Denne risiko øges, når afslutningen på den støtteberettigede periode nærmer sig. |
| --- | --- |

6.10.

Hertil kommer, at myndighederne i medlemsstaterne skal foretage en afvejning af indbyrdes konkurrerende prioriteringer. De skal udføre passende kontrol for at sikre, at udgifterne er formelt rigtige, og at forvaltningen er økonomisk forsvarlig. Samtidig er der en interesse i, at de EU-midler, der er stillet til rådighed, bliver absorberet. Dette kan i praksis være en hindring for en konsekvent anvendelse af effektive kontroller, så overtrædelser af reglerne ikke bliver påvist og korrigeret, og der i sidste ende godtgøres ikke-støtteberettigede udgifter over EU-budgettet. Det kan også føre til finansiering af projekter, som er for dyre, som ikke gennemføres på en produktiv måde, eller som sandsynligvis ikke vil kunne give de ønskede resultater (7). Denne risiko øges, når afslutningen på den støtteberettigede periode nærmer sig.

| 6.10. | Medlemsstaterne godkender projekter løbende som fastsat i prioritetsaksen i de flerårige operationelle programmer. De pågældende overvågningsudvalg skal sikre, at der udvælges og godkendes projekter med EU-merværdi, og at de nationale myndigheder og EU-myndighederne foretager gentagne kontroller med udgifterne. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Selv om det er mindre hyppigt, at projekter under ESF gennemføres ved, at der tildeles kontrakter om offentlige indkøb (især over EU-tærsklerne), er risikoen for manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb også relevant på dette politikområde. |
| --- | --- |

6.11.

Selv om det er mindre hyppigt, at projekter under ESF gennemføres ved, at der tildeles kontrakter om offentlige indkøb (især over EU-tærsklerne), er risikoen for manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb også relevant på dette politikområde.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 6.12. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

6.12.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 182 transaktioner (8), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle de transaktioner, der er gennemført på politikområdet. I 2013 bestod stikprøven af 24 mellemliggende eller endelige betalinger (eller afregninger) vedrørende ESF's operationelle programmer (OP'er) i 13 medlemsstater (9), tre EU-agenturer og andre projekter eller aktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen |
| --- | --- |

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 182 transaktioner (8), jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle de transaktioner, der er gennemført på politikområdet. I 2013 bestod stikprøven af 24 mellemliggende eller endelige betalinger (eller afregninger) vedrørende ESF's operationelle programmer (OP'er) i 13 medlemsstater (9), tre EU-agenturer og andre projekter eller aktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen

| b) | Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede:






  i) | Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne. Retten vurderede navnlig effektiviteten af Kommissionens (GD EMPL's) kontrol af nøjagtigheden og pålideligheden af oplysningerne og konklusionerne i revisionsmyndighedernes årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer |
| --- | --- | --- |

b)

Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede:

i)

Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne. Retten vurderede navnlig effektiviteten af Kommissionens (GD EMPL's) kontrol af nøjagtigheden og pålideligheden af oplysningerne og konklusionerne i revisionsmyndighedernes årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer

| ii) | GD EMPL's årlige aktivitetsrapport. |
| --- | --- |

ii)

GD EMPL's årlige aktivitetsrapport.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 6.13. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 6.1
  . Af de 182 transaktioner, som Retten reviderede, var 50 (27 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 30 fejl, som den har kvantificeret, skønner Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 3,1 % (10). |
| --- | --- |

6.13.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 6.1
  . Af de 182 transaktioner, som Retten reviderede, var 50 (27 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 30 fejl, som den har kvantificeret, skønner Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 3,1 % (10).

| 6.13. | Kommissionens fælles svar på punkt 6.13 og 6.14.

  Kommissionen er ikke enig i, at der i beregningen indgår en fejl med en betydelig virkning, når der ikke er grundlag for at konkludere, at det pågældende projekt, der blev gennemført af en støttemodtager, som for øjeblikket er genstand for en foreløbig undersøgelse, som de retslige myndigheder endnu ikke har truffet afgørelse om, var behæftet med nogen uregelmæssigheder, og når påstandene om potentiel overanmeldelse af udgifter under alle omstændigheder ikke ville gælde for den operation, som Retten har revideret, da den blev gennemført ved hjælp af standardenhedsomkostninger (se punkt 6.16), der er godkendt af forvaltningsmyndigheden. Hvis påstandene i sidste ende skulle blive bekræftet, vil Kommissionen foretage de nødvendige finansielle korrektioner.


  Kommissionen bemærker et fald i antallet af fejl, som Revisionsretten har opdaget på politikområdet beskæftigelse og sociale anliggender i 2013 (27 % sammenlignet med 35 % i 2012 og 40 % i 2011).


  Kommissionen har forstået, at den fejlforekomst, som Revisionsretten har rapporteret om, er et årligt skøn, der tager hensyn til korrektioner af projektudgifter eller tilbagebetalinger, der er behæftet med fejl, som er opdaget og registreret inden Rettens revision. Kommissionen understreger, at den er bundet af artikel 32, stk. 2, litra e), i finansforordningen, ifølge hvilken dens interne kontrolsystem bl.a. skal sikre »tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art«. Kommissionen vil fortsat udøve sin tilsynsfunktion, navnlig ved at gennemføre finansielle korrektioner og inddrivelser i et omfang, der svarer til omfanget af de konstaterede uregelmæssigheder og mangler.


  Kommissionen bemærker endvidere, at eftersom forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken er flerårige, kan fejl, som er begået i 2013, også korrigeres i de efterfølgende år, selv efter programmernes afslutning. Dette illustreres af, at de finansielle korrektioner i 2013 vedrørende programmeringsperioderne for ESF for 2000-2006 og 2007-2013 beløb sig til 689 mio. EUR, der omfatter de korrektioner, som Retten allerede har taget hensyn til ved beregningen af fejlforekomsten. Endvidere blev der i 2013 også gennemført finansielle korrektioner for 153 mio. EUR for programmeringsperioden 1994-1999. De samlede inddrivelser beløb sig til 56 mio. EUR i 2013. |
| --- | --- |

6.13.

Kommissionen er ikke enig i, at der i beregningen indgår en fejl med en betydelig virkning, når der ikke er grundlag for at konkludere, at det pågældende projekt, der blev gennemført af en støttemodtager, som for øjeblikket er genstand for en foreløbig undersøgelse, som de retslige myndigheder endnu ikke har truffet afgørelse om, var behæftet med nogen uregelmæssigheder, og når påstandene om potentiel overanmeldelse af udgifter under alle omstændigheder ikke ville gælde for den operation, som Retten har revideret, da den blev gennemført ved hjælp af standardenhedsomkostninger (se punkt 6.16), der er godkendt af forvaltningsmyndigheden. Hvis påstandene i sidste ende skulle blive bekræftet, vil Kommissionen foretage de nødvendige finansielle korrektioner.

Kommissionen bemærker et fald i antallet af fejl, som Revisionsretten har opdaget på politikområdet beskæftigelse og sociale anliggender i 2013 (27 % sammenlignet med 35 % i 2012 og 40 % i 2011).

Kommissionen har forstået, at den fejlforekomst, som Revisionsretten har rapporteret om, er et årligt skøn, der tager hensyn til korrektioner af projektudgifter eller tilbagebetalinger, der er behæftet med fejl, som er opdaget og registreret inden Rettens revision. Kommissionen understreger, at den er bundet af artikel 32, stk. 2, litra e), i finansforordningen, ifølge hvilken dens interne kontrolsystem bl.a. skal sikre »tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art«. Kommissionen vil fortsat udøve sin tilsynsfunktion, navnlig ved at gennemføre finansielle korrektioner og inddrivelser i et omfang, der svarer til omfanget af de konstaterede uregelmæssigheder og mangler.

Kommissionen bemærker endvidere, at eftersom forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken er flerårige, kan fejl, som er begået i 2013, også korrigeres i de efterfølgende år, selv efter programmernes afslutning. Dette illustreres af, at de finansielle korrektioner i 2013 vedrørende programmeringsperioderne for ESF for 2000-2006 og 2007-2013 beløb sig til 689 mio. EUR, der omfatter de korrektioner, som Retten allerede har taget hensyn til ved beregningen af fejlforekomsten. Endvidere blev der i 2013 også gennemført finansielle korrektioner for 153 mio. EUR for programmeringsperioden 1994-1999. De samlede inddrivelser beløb sig til 56 mio. EUR i 2013.

| 6.14. | Kapitel 1 indeholder en vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af de tal vedrørende finansielle korrektioner, der er anført i note 6 til EU's konsoliderede årsregnskab (jf. punkt 1.12-1.14). I kapitel 1 i sin årsberetning for 2012 forklarede Retten, i hvilket omfang den tager hensyn til finansielle korrektioner, når den beregner den mest sandsynlige fejlforekomst (11). |
| --- | --- |

6.14.

Kapitel 1 indeholder en vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af de tal vedrørende finansielle korrektioner, der er anført i note 6 til EU's konsoliderede årsregnskab (jf. punkt 1.12-1.14). I kapitel 1 i sin årsberetning for 2012 forklarede Retten, i hvilket omfang den tager hensyn til finansielle korrektioner, når den beregner den mest sandsynlige fejlforekomst (11).

| 6.15. | De fleste af de fejl, der blev konstateret på dette politikområde, vedrørte udgifter, der ikke var støtteberettigede og manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb.
  Figur 6.1
  viser de forskellige typer uregelmæssigheders andel af Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i 2013. |
| --- | --- |

6.15.

De fleste af de fejl, der blev konstateret på dette politikområde, vedrørte udgifter, der ikke var støtteberettigede og manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb.
  Figur 6.1
  viser de forskellige typer uregelmæssigheders andel af Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i 2013.

| 6.15. | Kommissionen følger op på alle de fejl, som Revisionsretten har påpeget, og vil foretage finansielle korrektioner, hvor det er relevant og juridisk muligt. Kommissionen bemærker, at de nationale eller regionale bestemmelser, der anvendes på ESF-finansierede udgifter, i nogle tilfælde er strengere end de bestemmelser, der er fastsat i den nationale lovgivning for tilsvarende nationalt finansierede udgifter. Derfor kan disse yderligere krav betragtes som et eksempel på »gold plating«, dvs. en selvpålagt unødvendig administrativ byrde og kompleksitet for ESF-finansierede udgifter som beskrevet i Kommissionens nyligt offentliggjorte rapport
   (12). |
| --- | --- |

6.15.

Kommissionen følger op på alle de fejl, som Revisionsretten har påpeget, og vil foretage finansielle korrektioner, hvor det er relevant og juridisk muligt. Kommissionen bemærker, at de nationale eller regionale bestemmelser, der anvendes på ESF-finansierede udgifter, i nogle tilfælde er strengere end de bestemmelser, der er fastsat i den nationale lovgivning for tilsvarende nationalt finansierede udgifter. Derfor kan disse yderligere krav betragtes som et eksempel på »gold plating«, dvs. en selvpålagt unødvendig administrativ byrde og kompleksitet for ESF-finansierede udgifter som beskrevet i Kommissionens nyligt offentliggjorte rapport
   (12).

Figur 6.1 — Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.16. | I 2013 udtog Retten en stikprøve på 31 transaktioner vedrørende 14 af de 24 betalinger til OP'er, hvor der var anvendt forenklede omkostninger i omkostningsanmeldelserne. Retten fandt ingen fejl med relation til den specifikke anvendelse af forenklede omkostninger. Dette viser, at der er mindre sandsynlighed for fejl i projekter, hvor der anvendes forenklede omkostninger, end i projekter, hvor der anvendes faktiske omkostninger. |
| --- | --- |

6.16.

I 2013 udtog Retten en stikprøve på 31 transaktioner vedrørende 14 af de 24 betalinger til OP'er, hvor der var anvendt forenklede omkostninger i omkostningsanmeldelserne. Retten fandt ingen fejl med relation til den specifikke anvendelse af forenklede omkostninger. Dette viser, at der er mindre sandsynlighed for fejl i projekter, hvor der anvendes forenklede omkostninger, end i projekter, hvor der anvendes faktiske omkostninger.

| 6.16. | Kommissionen har siden indførelsen af de forenklede omkostningsmodeller gjort en indsats for gradvist at udvide anvendelsen af dem og mener, at dette arbejde allerede har ført til positive resultater. Kommissionen fortsætter med aktivt at fremme brugen af forenklede omkostningsmodeller i programmeringsperioden 2014-2020 med henblik på at mindske den administrative byrde for støttemodtagerne og yderligere mindske risikoen for fejl. |
| --- | --- |

6.16.

Ikke-støtteberettigede udgifter

| 6.17. | Med hensyn til 28 transaktioner, dvs. 15 % af de 182 reviderede transaktioner, konstaterede Retten, at der var godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger og forkert beregnede omkostninger. 26 af disse transaktioner vedrørte ESF-projekter. Disse fejl udgør 93 % af samtlige kvantificerbare fejl og tegner sig for ca. 93 % af den skønnede fejlforekomst på dette politikområde. |
| --- | --- |

6.17.

Med hensyn til 28 transaktioner, dvs. 15 % af de 182 reviderede transaktioner, konstaterede Retten, at der var godtgjort ikke-støtteberettigede omkostninger og forkert beregnede omkostninger. 26 af disse transaktioner vedrørte ESF-projekter. Disse fejl udgør 93 % af samtlige kvantificerbare fejl og tegner sig for ca. 93 % af den skønnede fejlforekomst på dette politikområde.

| 6.17. | Kommissionen vil følge op på alle de tilfælde, som Revisionsretten har konstateret, og sikre, at der træffes korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.17.

| 6.18. | Ligesom i de foregående år er dette den vigtigste kilde til fejl. De fleste af fejlene skyldtes:






  a) | overanmeldelse af indirekte omkostninger |
| --- | --- | --- |

6.18.

Ligesom i de foregående år er dette den vigtigste kilde til fejl. De fleste af fejlene skyldtes:

a)

overanmeldelse af indirekte omkostninger

| b) | overanmeldelse af personaleomkostninger |
| --- | --- |

b)

overanmeldelse af personaleomkostninger

| c) | forkert beregning af omkostninger |
| --- | --- |

c)

forkert beregning af omkostninger

| d) | andre ikke-støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

d)

andre ikke-støtteberettigede omkostninger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 6.19. | Tekstboks 6.1 giver illustrative eksempler på fejl i denne kategori. |
| --- | --- |

6.19.

Tekstboks 6.1 giver illustrative eksempler på fejl i denne kategori.

Tekstboks 6.1 — Eksempler på ikke-støtteberettigede udgifter

| a) | Overanmeldelse af indirekte omkostninger: EU's og/eller medlemsstaternes støtteregler fastsætter, at indirekte omkostninger skal fordeles pro rata på operationen efter en behørigt velbegrundet fair og rimelig metode. En støttemodtager, der gennemførte et uddannelsesprojekt i Den Tjekkiske Republik, opførte sine indirekte omkostninger under ESF-projektet med en forkert omkostningsfaktor, hvilket medførte, at de indirekte omkostninger blev overanmeldt.
  Lignende forhold blev konstateret i andre ESF-projekter i Spanien og Rumænien. |
| --- | --- |

a)

Overanmeldelse af indirekte omkostninger: EU's og/eller medlemsstaternes støtteregler fastsætter, at indirekte omkostninger skal fordeles pro rata på operationen efter en behørigt velbegrundet fair og rimelig metode. En støttemodtager, der gennemførte et uddannelsesprojekt i Den Tjekkiske Republik, opførte sine indirekte omkostninger under ESF-projektet med en forkert omkostningsfaktor, hvilket medførte, at de indirekte omkostninger blev overanmeldt.

Lignende forhold blev konstateret i andre ESF-projekter i Spanien og Rumænien.

| b) | Overanmeldelse af personaleomkostninger: En privat skole i Portugal opførte hele skoledirektørens løn under et ESF-projekt uden hensyntagen til, at han også havde opgaver, der ikke var ESF-relaterede, og at der er fastsat et loft for ESF's medfinansiering af lønninger. Efter revisionen blev denne fejl korrigeret af de portugisiske myndigheder i marts 2014.
  Lignende forhold blev konstateret i et projekt, der blev forvaltet direkte af Kommissionen, og i andre ESF-projekter i Tyskland, Spanien, Italien, Polen og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

b)

Overanmeldelse af personaleomkostninger: En privat skole i Portugal opførte hele skoledirektørens løn under et ESF-projekt uden hensyntagen til, at han også havde opgaver, der ikke var ESF-relaterede, og at der er fastsat et loft for ESF's medfinansiering af lønninger. Efter revisionen blev denne fejl korrigeret af de portugisiske myndigheder i marts 2014.

Lignende forhold blev konstateret i et projekt, der blev forvaltet direkte af Kommissionen, og i andre ESF-projekter i Tyskland, Spanien, Italien, Polen og Det Forenede Kongerige.

| c) | Forkert beregnede omkostninger: Vedrørende et projekt i Tyskland blev der anmeldt beløb, som støttemodtagerens datterselskab havde faktureret for leje, catering, reklamematerialer osv. uden dokumentation for de faktiske omkostninger og sammenhængen med de udførte aktiviteter. De nationale myndigheder gjorde ikke noget ved dette forhold, selv om de var klar over situationen.
  Lignende forhold blev konstateret i andre ESF-projekter i Polen og Portugal. |
| --- | --- |

c)

Forkert beregnede omkostninger: Vedrørende et projekt i Tyskland blev der anmeldt beløb, som støttemodtagerens datterselskab havde faktureret for leje, catering, reklamematerialer osv. uden dokumentation for de faktiske omkostninger og sammenhængen med de udførte aktiviteter. De nationale myndigheder gjorde ikke noget ved dette forhold, selv om de var klar over situationen.

Lignende forhold blev konstateret i andre ESF-projekter i Polen og Portugal.

| d) | Andre ikke-støtteberettigede omkostninger: I et ESF-projekt i Spanien nedsættes arbejdsgivernes bidrag til de sociale sikringsordninger, når ansættelsesforholdet opretholdes efter en barselsorlov. En af betingelserne for, at arbejdsgiverne kan modtage denne støtte, er, at de overholder deres skattemæssige forpligtelser. I ét tilfælde havde støttemodtageren i seks ud af ni måneder ikke opfyldt denne betingelse, hvilket førte til ikke-støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

d)

Andre ikke-støtteberettigede omkostninger: I et ESF-projekt i Spanien nedsættes arbejdsgivernes bidrag til de sociale sikringsordninger, når ansættelsesforholdet opretholdes efter en barselsorlov. En af betingelserne for, at arbejdsgiverne kan modtage denne støtte, er, at de overholder deres skattemæssige forpligtelser. I ét tilfælde havde støttemodtageren i seks ud af ni måneder ikke opfyldt denne betingelse, hvilket førte til ikke-støtteberettigede udgifter.

Der blev konstateret lignende eksempler på ikke-støtteberettigede omkostninger i et andet ESF-projekt i Polen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Brud på reglerne for offentlige indkøb

| 6.20. | Andelen af transaktioner, der er omfattet af procedurerne for offentlige indkøb, er lavere på området beskæftigelse og sociale anliggender end på området regionalpolitik, transport og energi. 53 af de 182 transaktioner i stikprøven var omfattet af EU's eller de nationale regler for offentlige indkøb. I 11 af dem (21 %) konstaterede Retten brud på disse regler. I 2 af disse tilfælde blev der konstateret alvorlige regelbrud, som havde ført til kvantificerbare fejl. Disse fejl udgør 7 % af samtlige kvantificerbare fejl og tegner sig for ca. 7 % af den skønnede fejlforekomst på dette politikområde (jf. tekstboks 6.2). |
| --- | --- |

6.20.

Andelen af transaktioner, der er omfattet af procedurerne for offentlige indkøb, er lavere på området beskæftigelse og sociale anliggender end på området regionalpolitik, transport og energi. 53 af de 182 transaktioner i stikprøven var omfattet af EU's eller de nationale regler for offentlige indkøb. I 11 af dem (21 %) konstaterede Retten brud på disse regler. I 2 af disse tilfælde blev der konstateret alvorlige regelbrud, som havde ført til kvantificerbare fejl. Disse fejl udgør 7 % af samtlige kvantificerbare fejl og tegner sig for ca. 7 % af den skønnede fejlforekomst på dette politikområde (jf. tekstboks 6.2).

| 6.20. | Selv om Kommissionen og Retten reviderer overholdelsen af reglerne om offentlige indkøb på samme måde, har Kommissionen siden programmeringsperioden 2000-2006 anvendt relevante faste korrektioner og dermed afbødet risikoen for at påføre EU-budgettet tab og taget hensyn til de faktiske uregelmæssigheders art og omfang.

  Disse faste korrektioner anvendes af Kommissionen og af de fleste nationale myndigheder i forbindelse med pålægningen af finansielle korrektioner for overtrædelser af procedurereglerne for offentlige indkøb, herunder ved opfølgning på de fejl, som Retten har påpeget.


  Kommissionen bemærker endvidere, at dechargemyndigheden opfordrede Kommissionen og Retten til at harmonisere deres metoder til kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb (Europa-Parlamentets afgørelse af 17. april 2013 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011).


  Kommissionen har ajourført sin afgørelse fra 2013 vedrørende kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb under delt forvaltning, herunder bl.a. udgifter inden for rammerne af samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter (se Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final).


  På grundlag af denne afgørelse skønner Kommissionen, at kvantificeringen af fejl i forbindelse med offentlige indkøb i 2013 ville være op til 0,l procentpoint lavere end beregnet af Retten på grundlag dens egen kvantificering. |
| --- | --- |

6.20.

Disse faste korrektioner anvendes af Kommissionen og af de fleste nationale myndigheder i forbindelse med pålægningen af finansielle korrektioner for overtrædelser af procedurereglerne for offentlige indkøb, herunder ved opfølgning på de fejl, som Retten har påpeget.

Kommissionen bemærker endvidere, at dechargemyndigheden opfordrede Kommissionen og Retten til at harmonisere deres metoder til kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb (Europa-Parlamentets afgørelse af 17. april 2013 om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011).

Kommissionen har ajourført sin afgørelse fra 2013 vedrørende kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb under delt forvaltning, herunder bl.a. udgifter inden for rammerne af samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter (se Kommissionens afgørelse C(2013) 9527 final).

På grundlag af denne afgørelse skønner Kommissionen, at kvantificeringen af fejl i forbindelse med offentlige indkøb i 2013 ville være op til 0,l procentpoint lavere end beregnet af Retten på grundlag dens egen kvantificering.

| 6.21. | I forbindelse med syv transaktioner, som Retten reviderede i tre medlemsstater (13), havde de nationale myndigheder konstateret alvorlige tilfælde af manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og foretaget specifikke finansielle korrektioner på projektniveau (14). Disse fejl indgår ikke i beregningen af fejlforekomsten, eftersom de korrigerende foranstaltninger blev truffet før meddelelsen om Rettens revision. |
| --- | --- |

6.21.

I forbindelse med syv transaktioner, som Retten reviderede i tre medlemsstater (13), havde de nationale myndigheder konstateret alvorlige tilfælde af manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og foretaget specifikke finansielle korrektioner på projektniveau (14). Disse fejl indgår ikke i beregningen af fejlforekomsten, eftersom de korrigerende foranstaltninger blev truffet før meddelelsen om Rettens revision.

Tekstboks 6.2 — Eksempler på brud på reglerne for offentlige indkøb

| a) | Manglende overholdelse af princippet om ligebehandling: I et ESF-projekt i Frankrig var princippet om ligebehandling ikke blevet overholdt under vurderingen i forbindelse med et udbud, der lå over EU-tærsklerne. Endvidere var den pågældende tjenesteydelseskontrakt uberettiget blevet opdelt i delkontrakter. Der blev kun givet adgang til én bydende for hver geografisk sektion, hvilket i praksis begrænsede konkurrencen. Efter Rettens mening burde disse forhold have ført til, at udbuddet blev annulleret. |
| --- | --- |

a)

Manglende overholdelse af princippet om ligebehandling: I et ESF-projekt i Frankrig var princippet om ligebehandling ikke blevet overholdt under vurderingen i forbindelse med et udbud, der lå over EU-tærsklerne. Endvidere var den pågældende tjenesteydelseskontrakt uberettiget blevet opdelt i delkontrakter. Der blev kun givet adgang til én bydende for hver geografisk sektion, hvilket i praksis begrænsede konkurrencen. Efter Rettens mening burde disse forhold have ført til, at udbuddet blev annulleret.

| b) | Indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser, der ikke var omfattet af rammeaftalen: I forbindelse med indkøb af tjenesteydelser til softwareudvikling brugte en støttemodtager i Ungarn en eksisterende rammeaftale, der var udarbejdet som følge af et udbud afholdt af den ungarske indkøbscentral. I dette specifikke udbud var det eksplicit angivet, at softwareudvikling ikke var omfattet af rammeaftalen, og at sådanne tjenesteydelser kun kunne indkøbes ved hjælp af et særskilt udbud. |
| --- | --- |

b)

Indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser, der ikke var omfattet af rammeaftalen: I forbindelse med indkøb af tjenesteydelser til softwareudvikling brugte en støttemodtager i Ungarn en eksisterende rammeaftale, der var udarbejdet som følge af et udbud afholdt af den ungarske indkøbscentral. I dette specifikke udbud var det eksplicit angivet, at softwareudvikling ikke var omfattet af rammeaftalen, og at sådanne tjenesteydelser kun kunne indkøbes ved hjælp af et særskilt udbud.

Mange tilfælde, hvor procedurekrav ikke var overholdt

| 6.22. | Retten konstaterede adskillige tilfælde, hvor forvaltningsmyndighederne og støttemodtagerne ikke havde overholdt procedurekrav i forbindelse med forvaltningen og gennemførelsen af ESF-projekter. I 24 sager betragter Retten fejlene som alvorlige tilfælde af manglende overholdelse. Tekstboks 6.3 giver eksempler på de væsentligste typer ikke-kvantificerbare fejl. Disse fejl indgår ikke i beregningen af den skønnede fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.22.

Retten konstaterede adskillige tilfælde, hvor forvaltningsmyndighederne og støttemodtagerne ikke havde overholdt procedurekrav i forbindelse med forvaltningen og gennemførelsen af ESF-projekter. I 24 sager betragter Retten fejlene som alvorlige tilfælde af manglende overholdelse. Tekstboks 6.3 giver eksempler på de væsentligste typer ikke-kvantificerbare fejl. Disse fejl indgår ikke i beregningen af den skønnede fejlforekomst.

| 6.22. | Kommissionen vil følge op på alle de fejl, som Revisionsretten har konstateret, og sikre, at der træffes korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.22.

Tekstboks 6.3 — Eksempler på manglende overholdelse af procedurekrav

| a) | Betalinger til støttemodtagere blev foretaget for sent: I Frankrig overførte de nationale myndigheder ESF-midlerne til de regionale organer, der optrådte som støttemodtagere, med store forsinkelser, hvilket ikke er i overensstemmelse med reglerne. I to tilfælde var forsinkelsen på over fem måneder. |
| --- | --- |

a)

Betalinger til støttemodtagere blev foretaget for sent: I Frankrig overførte de nationale myndigheder ESF-midlerne til de regionale organer, der optrådte som støttemodtagere, med store forsinkelser, hvilket ikke er i overensstemmelse med reglerne. I to tilfælde var forsinkelsen på over fem måneder.

| b) | Meddelelsen om tildelte kontrakter blev sendt for sent eller slet ikke sendt: Ifølge EU-reglerne for offentlige indkøb skal de ordregivende myndigheder fremsende en meddelelse om resultaterne af udbudsproceduren senest 48 dage efter indgåelsen af kontrakten. I Det Forenede Kongerige konstaterede Retten tre tilfælde, hvor denne regel ikke var overholdt.
  Lignende forhold blev også konstateret i et ESF-projekt i Frankrig. |
| --- | --- |

b)

Meddelelsen om tildelte kontrakter blev sendt for sent eller slet ikke sendt: Ifølge EU-reglerne for offentlige indkøb skal de ordregivende myndigheder fremsende en meddelelse om resultaterne af udbudsproceduren senest 48 dage efter indgåelsen af kontrakten. I Det Forenede Kongerige konstaterede Retten tre tilfælde, hvor denne regel ikke var overholdt.

Lignende forhold blev også konstateret i et ESF-projekt i Frankrig.

| c) | Det var ikke blevet kontrolleret, om statsstøttereglerne var overholdt: Et ESF-projekt i Det Forenede Kongerige afholdt gratis kurser for arbejdsgiveres personale. Selv om de tildelte beløb sandsynligvis var under bagatelgrænsen, burde de nationale myndigheder og projektsponsoren have kontrolleret, om foranstaltningen var i overensstemmelse med statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

c)

Det var ikke blevet kontrolleret, om statsstøttereglerne var overholdt: Et ESF-projekt i Det Forenede Kongerige afholdt gratis kurser for arbejdsgiveres personale. Selv om de tildelte beløb sandsynligvis var under bagatelgrænsen, burde de nationale myndigheder og projektsponsoren have kontrolleret, om foranstaltningen var i overensstemmelse med statsstøttereglerne.

Anmeldelse af for store omkostninger blev ikke registreret som fejl

| 6.23. | Retten konstaterede syv tilfælde i fire medlemsstater (15), hvor der var afholdt for store omkostninger over EU-budgettet, men hvor forordningerne ikke var klare nok til, at det kunne konkluderes, at udgifterne var regelstridige. Selv om der i disse tilfælde kan være tale om en uproduktiv anvendelse af EU-midler, indgår de ikke i beregningen af fejlforekomsten (jf. eksemplerne i tekstboks 6.4). |
| --- | --- |

6.23.

Retten konstaterede syv tilfælde i fire medlemsstater (15), hvor der var afholdt for store omkostninger over EU-budgettet, men hvor forordningerne ikke var klare nok til, at det kunne konkluderes, at udgifterne var regelstridige. Selv om der i disse tilfælde kan være tale om en uproduktiv anvendelse af EU-midler, indgår de ikke i beregningen af fejlforekomsten (jf. eksemplerne i tekstboks 6.4).

| 6.23. | Se Kommissionens svar på tekstboks 6.4, punkt a). |
| --- | --- |

6.23.

Tekstboks 6.4 — Eksempler på anmeldelse af for store omkostninger

Tekstboks 6.4 —
     
  Eksempler på anmeldelser af for store omkostninger

| a) | For høje lønninger: I Rumænien konstaterede Retten tilfælde, hvor personer fik udbetalt op til fem gange så høj en løn, når de arbejdede på ESF-finansierede projekter, som når de arbejdede på projekter finansieret med nationale midler. Denne praksis var tilladt ifølge de nationale støtteregler, som i forbindelse med EU-projekter fastsatte lønlofter, der var væsentlig højere end landets gennemsnitslønninger. |
| --- | --- |

a)

For høje lønninger: I Rumænien konstaterede Retten tilfælde, hvor personer fik udbetalt op til fem gange så høj en løn, når de arbejdede på ESF-finansierede projekter, som når de arbejdede på projekter finansieret med nationale midler. Denne praksis var tilladt ifølge de nationale støtteregler, som i forbindelse med EU-projekter fastsatte lønlofter, der var væsentlig højere end landets gennemsnitslønninger.

| a) | Lønsituationen i forbindelse med ESF-finansierede projekter i Rumænien var et problem, som Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion afdækkede ved en revision i 2012. Der er blevet anvendt en fast finansiel korrektion på 25 % på dette OP. Som følge heraf bestilte den pågældende forvaltningsmyndighed en undersøgelse af omkostningsstrukturen og lønomkostningerne, der skulle danne grundlag for fastlæggelsen af det maksimale lønniveau, som skulle gælde i forbindelse med fremtidige projekter. Kommissionen har rettet yderligere henstillinger til forvaltningsmyndigheden vedrørende de parametre, der skal anvendes ved fastlæggelsen af de lønlofter, som skal gælde i forbindelse med ESF-finansierede projekter, da de nuværende fortsat anses for at være for høje. |
| --- | --- |

a)

Lønsituationen i forbindelse med ESF-finansierede projekter i Rumænien var et problem, som Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion afdækkede ved en revision i 2012. Der er blevet anvendt en fast finansiel korrektion på 25 % på dette OP. Som følge heraf bestilte den pågældende forvaltningsmyndighed en undersøgelse af omkostningsstrukturen og lønomkostningerne, der skulle danne grundlag for fastlæggelsen af det maksimale lønniveau, som skulle gælde i forbindelse med fremtidige projekter. Kommissionen har rettet yderligere henstillinger til forvaltningsmyndigheden vedrørende de parametre, der skal anvendes ved fastlæggelsen af de lønlofter, som skal gælde i forbindelse med ESF-finansierede projekter, da de nuværende fortsat anses for at være for høje.

| b) | Opskruede omkostninger: I Portugal anmeldte støttemodtageren under et ESF-projekt lejeomkostninger på grundlag af en fremlejekontrakt, som fordoblede lejen i forhold til en kontrakt, der var indgået tre uger tidligere vedrørende de samme kontorlokaler. Det ekstra udstyr og inventar, der var stillet til rådighed, berettiger efter Rettens mening ikke en så stor lejeforhøjelse. Retten har ikke kunnet kvantificere denne bemærkning, fordi den ikke havde adgang til oplysninger om lejerens udgifter til anskaffelse af inventar, da denne ikke var den endelige støttemodtager. |
| --- | --- |

b)

Opskruede omkostninger: I Portugal anmeldte støttemodtageren under et ESF-projekt lejeomkostninger på grundlag af en fremlejekontrakt, som fordoblede lejen i forhold til en kontrakt, der var indgået tre uger tidligere vedrørende de samme kontorlokaler. Det ekstra udstyr og inventar, der var stillet til rådighed, berettiger efter Rettens mening ikke en så stor lejeforhøjelse. Retten har ikke kunnet kvantificere denne bemærkning, fordi den ikke havde adgang til oplysninger om lejerens udgifter til anskaffelse af inventar, da denne ikke var den endelige støttemodtager.

| c) | Akkumulering af ekstra forfinansiering: I Frankrig anmoder de nationale myndigheder Kommissionen om den maksimale medfinansieringssats for hver prioriteret opgave (16), selv om der betales lavere medfinansieringssatser til støttemodtagerne (17). Den til dato akkumulerede difference under den prioriterede opgave, der indgik i revisionen, beløber sig til 32 millioner euro, som de facto svarer til en supplerende forskudsbetaling til Frankrig foretaget, uden at der forelå en særlig undtagelse (18). Hvis de akkumulerede beløb ikke er tildelt støttemodtagere ved udgangen af programmeringsperioden, vil midlerne skulle betales tilbage til EU-budgettet i forbindelse med programafslutningen. |
| --- | --- |

c)

Akkumulering af ekstra forfinansiering: I Frankrig anmoder de nationale myndigheder Kommissionen om den maksimale medfinansieringssats for hver prioriteret opgave (16), selv om der betales lavere medfinansieringssatser til støttemodtagerne (17). Den til dato akkumulerede difference under den prioriterede opgave, der indgik i revisionen, beløber sig til 32 millioner euro, som de facto svarer til en supplerende forskudsbetaling til Frankrig foretaget, uden at der forelå en særlig undtagelse (18). Hvis de akkumulerede beløb ikke er tildelt støttemodtagere ved udgangen af programmeringsperioden, vil midlerne skulle betales tilbage til EU-budgettet i forbindelse med programafslutningen.

| c) | Der kunne forekomme uoverensstemmelser mellem betalingerne fra EU til den pågældende prioritet og det faktiske fondsbidrag til de operationer, der medfinansieres under denne prioritet. Dette skyldes den fleksibilitet, som forvaltningsmyndighederne udøver ved anvendelsen af forskellige medfinansieringssatser på individuelle operationer, jf. artikel 53, stk. 4, i den generelle forordning. |
| --- | --- |

c)

Der kunne forekomme uoverensstemmelser mellem betalingerne fra EU til den pågældende prioritet og det faktiske fondsbidrag til de operationer, der medfinansieres under denne prioritet. Dette skyldes den fleksibilitet, som forvaltningsmyndighederne udøver ved anvendelsen af forskellige medfinansieringssatser på individuelle operationer, jf. artikel 53, stk. 4, i den generelle forordning.

I overensstemmelse med de retningslinjer for afslutning, som Kommissionen vedtog den 20. marts 2013, bør støttemodtagerne ved afslutningen modtage et offentligt støttebeløb (nationale fonde og ESF), der mindst svarer til det ESF-beløb, som Kommissionen refunderede medlemsstaten.

Forvaltningskontrollen var ikke pålidelig nok

| 6.24. | I forbindelse med 13 tilfælde, hvor Retten konstaterede kvantificerbare fejl, der var foretaget af de endelige støttemodtagere, havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (f.eks. fra de endelige støttemodtagere eller deres revisorer eller fra myndighedernes egen kontrol) til at forhindre, påvise og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst for dette kapitel have været 1,3 procentpoint lavere. I 3 tilfælde konstaterede Retten endvidere, at den fejl, Retten havde fundet, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,1 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.24.

I forbindelse med 13 tilfælde, hvor Retten konstaterede kvantificerbare fejl, der var foretaget af de endelige støttemodtagere, havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger (f.eks. fra de endelige støttemodtagere eller deres revisorer eller fra myndighedernes egen kontrol) til at forhindre, påvise og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst for dette kapitel have været 1,3 procentpoint lavere. I 3 tilfælde konstaterede Retten endvidere, at den fejl, Retten havde fundet, var begået af de nationale myndigheder. Disse fejl bidrog med 0,1 procentpoint til den anslåede mest sandsynlige fejlforekomst.

| 6.24. | Kommissionen har udviklet en ny vejledning med henblik på yderligere at styrke pålideligheden af forvaltningskontrollen i programmeringsperioden 2014-2020. Denne vejledning, der trækker på erfaringerne fra den foregående programmeringsperiode, er blevet forelagt for medlemsstaterne og vil blive udsendt i anden halvdel af 2014. |
| --- | --- |

6.24.

| 6.25. | I 2013 foretog GD EMPL en tematisk revision af otte OP'er i seks medlemsstater (19) udvalgt på grundlag af en risikovurdering. GD EMPL konkluderede, at kontrollen på første niveau ikke er pålidelig, fordi den blev udført på et rent formelt grundlag og dermed kun angiveligt opfyldte forordningernes krav, og at der derfor blev attesteret omkostninger over for Kommissionen, som ikke tilførte nogen merværdi, eller som ikke havde nogen forbindelse til projekterne (20). Hertil kommer, at brud på reglerne for offentlige indkøb ofte ikke blev konstateret ved forvaltningskontrollen, selv om forvaltningsmyndigheden eller dens formidlende organ foretog kontrol hos støttemodtagerne. |
| --- | --- |

6.25.

I 2013 foretog GD EMPL en tematisk revision af otte OP'er i seks medlemsstater (19) udvalgt på grundlag af en risikovurdering. GD EMPL konkluderede, at kontrollen på første niveau ikke er pålidelig, fordi den blev udført på et rent formelt grundlag og dermed kun angiveligt opfyldte forordningernes krav, og at der derfor blev attesteret omkostninger over for Kommissionen, som ikke tilførte nogen merværdi, eller som ikke havde nogen forbindelse til projekterne (20). Hertil kommer, at brud på reglerne for offentlige indkøb ofte ikke blev konstateret ved forvaltningskontrollen, selv om forvaltningsmyndigheden eller dens formidlende organ foretog kontrol hos støttemodtagerne.

| 6.25. | I fortsættelse af det omfattende arbejde med forvaltningskontrol i forbindelse med de regelmæssige revisioner, der udføres af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, fokuserede den risikobaserede tematiske revision, som Retten nævner, på specifikke operationelle programmer med henblik på at afdække og tackle de dybereliggende årsager til, at forvaltningskontrollen ikke er tilstrækkeligt pålidelig. Kommissionen forelagde resultaterne af denne tematiske revision for forvaltnings- og revisionsmyndighederne i 2014, og de er blevet anvendt ved udarbejdelsen af den vejledning, der er omhandlet i punkt 6.24. |
| --- | --- |

6.25.

Fejl konstateret i afsluttede OP'er

| 6.26. | Rettens stikprøve omfattede 14 transaktioner med endelige betalinger vedrørende afslutningen af to OP'er fra perioden 2000-2006. I to programmer konstaterede Retten kvantificerbare fejl i fem transaktioner. Med hensyn til fire af disse transaktioner havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger til at forhindre, påvise og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Imidlertid konstaterede hverken medlemsstaterne eller Kommissionen disse fejl ved den kontrol, de foretog ved programafslutningen (21). Det ene af OP'erne blev afsluttet uden finansielle korrektioner. I det andet blev der for nogle af projekterne i stikprøven anvendt en korrektion på 5 %. Retten tog hensyn til disse projektspecifikke korrektioner i sin vurdering, og det reducerede i væsentlig grad de rapporterede fejlforekomster. Selv når der er taget hensyn til disse korrektioner, tegner disse tilfælde sig for 26 % af den anslåede fejlforekomst på dette politikområde. |
| --- | --- |

6.26.

Rettens stikprøve omfattede 14 transaktioner med endelige betalinger vedrørende afslutningen af to OP'er fra perioden 2000-2006. I to programmer konstaterede Retten kvantificerbare fejl i fem transaktioner. Med hensyn til fire af disse transaktioner havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger til at forhindre, påvise og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Imidlertid konstaterede hverken medlemsstaterne eller Kommissionen disse fejl ved den kontrol, de foretog ved programafslutningen (21). Det ene af OP'erne blev afsluttet uden finansielle korrektioner. I det andet blev der for nogle af projekterne i stikprøven anvendt en korrektion på 5 %. Retten tog hensyn til disse projektspecifikke korrektioner i sin vurdering, og det reducerede i væsentlig grad de rapporterede fejlforekomster. Selv når der er taget hensyn til disse korrektioner, tegner disse tilfælde sig for 26 % af den anslåede fejlforekomst på dette politikområde.

| 6.26. | Kommissionens fælles svar på punkt 6.26 og 6.27

  Med hensyn til programmeringsperioden 2000-2006 tilstræber Kommissionen at sikre, at fejlforekomsten ved afslutningen ikke overstiger 2 % for hvert operationelt program. Med henblik herpå har Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion ud over det betydelige antal revisioner, der blev udført i programmeringsperioden 2000-2006, mellem 2011 og 2013 udført 14 risikobaserede afsluttende revisioner omfattende 21 OP'er i 2000-2006, der udgør 8,8 % af det samlede antal OP'er og 25,6 % af de samlede udgifter.


  På grundlag af dette omfattende revisionsarbejde og med henblik på at beskytte EU-budgettet er der blevet foretaget betydelige finansielle korrektioner ved programafslutningen. Som det fremgår af den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion for 2013 (s. 121), der beskriver situationen pr. ultimo 2013, er der blevet afsluttet 233 OP'er for programmeringsperioden 2000-2006. Kommissionen har gennemført samlede finansielle korrektioner for programmeringsperioden 2000-2006 på 1,7 mia. EUR, heraf 452 mio. EUR i 2013, hvor de endelige betalinger og afregninger for programmeringsperioden 2000-2006 beløb sig til 3,3 mia. EUR. Kommissionen vil følge op på de specifikke fejl, som Retten har konstateret, og bemærker, at den kan foretage yderligere finansielle korrektioner indtil tre år efter den formelle afslutning af et program, når der konstateres restfejl.


  Kommissionen anerkender ovennævnte risici, men understreger, at det i sagens natur næsten er uundgåeligt, at der fortsat resterer enkelte tilfælde af ikkestøtteberettigede udgifter på projektniveau efter afslutningsprocessen, da formålet med denne proces er at opnå sikkerhed for, at den samlede restfejlforekomst ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %. Ved at anvende faste finansielle korrektioner ved afslutningen beskytter Kommissionen endvidere EU-budgettet uden nødvendigvis at korrigere hvert eneste tilfælde af ikkestøtteberettigede udgifter på projektniveau. |
| --- | --- |

6.26.

Med hensyn til programmeringsperioden 2000-2006 tilstræber Kommissionen at sikre, at fejlforekomsten ved afslutningen ikke overstiger 2 % for hvert operationelt program. Med henblik herpå har Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion ud over det betydelige antal revisioner, der blev udført i programmeringsperioden 2000-2006, mellem 2011 og 2013 udført 14 risikobaserede afsluttende revisioner omfattende 21 OP'er i 2000-2006, der udgør 8,8 % af det samlede antal OP'er og 25,6 % af de samlede udgifter.

På grundlag af dette omfattende revisionsarbejde og med henblik på at beskytte EU-budgettet er der blevet foretaget betydelige finansielle korrektioner ved programafslutningen. Som det fremgår af den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion for 2013 (s. 121), der beskriver situationen pr. ultimo 2013, er der blevet afsluttet 233 OP'er for programmeringsperioden 2000-2006. Kommissionen har gennemført samlede finansielle korrektioner for programmeringsperioden 2000-2006 på 1,7 mia. EUR, heraf 452 mio. EUR i 2013, hvor de endelige betalinger og afregninger for programmeringsperioden 2000-2006 beløb sig til 3,3 mia. EUR. Kommissionen vil følge op på de specifikke fejl, som Retten har konstateret, og bemærker, at den kan foretage yderligere finansielle korrektioner indtil tre år efter den formelle afslutning af et program, når der konstateres restfejl.

Kommissionen anerkender ovennævnte risici, men understreger, at det i sagens natur næsten er uundgåeligt, at der fortsat resterer enkelte tilfælde af ikkestøtteberettigede udgifter på projektniveau efter afslutningsprocessen, da formålet med denne proces er at opnå sikkerhed for, at den samlede restfejlforekomst ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %. Ved at anvende faste finansielle korrektioner ved afslutningen beskytter Kommissionen endvidere EU-budgettet uden nødvendigvis at korrigere hvert eneste tilfælde af ikkestøtteberettigede udgifter på projektniveau.

| 6.27. | Dette bekræfter endnu en gang den bemærkning, Retten fremsatte i årsberetningerne for 2011 og 2012 (22) om, at ikke-støtteberettigede udgifter fortsat optræder efter afslutningsprocessen, medmindre Kommissionen foretager en efterfølgende revision og derefter træffer korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

6.27.

Dette bekræfter endnu en gang den bemærkning, Retten fremsatte i årsberetningerne for 2011 og 2012 (22) om, at ikke-støtteberettigede udgifter fortsat optræder efter afslutningsprocessen, medmindre Kommissionen foretager en efterfølgende revision og derefter træffer korrigerende foranstaltninger.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

| 6.28. | Resultaterne af Rettens systemundersøgelse er sammenfattet i
  bilag 5.2
  . |
| --- | --- |

6.28.

Resultaterne af Rettens systemundersøgelse er sammenfattet i
  bilag 5.2
  .

| 6.29. | For de 322 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og de 118 OP'er under ESF i programmeringsperioden 2007-2013 blev der i medlemsstaterne oprettet 113 revisionsmyndigheder (23). Hvert år forelægger revisionsmyndighederne Kommissionen en kontrolrapport og en revisionsudtalelse med oplysninger om EU-udgifternes formelle rigtighed. I 2013 blev der udarbejdet i alt 199 årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser, hvoraf 104 omhandlede OP'er under ESF. 63 af revisionsmyndighederne dækker OP'er under forskellige fonde (EFRU/Samhørighedsfonden og/eller ESF) på samme tid og i den samme årlige kontrolrapport. |
| --- | --- |

6.29.

For de 322 OP'er under EFRU/Samhørighedsfonden og de 118 OP'er under ESF i programmeringsperioden 2007-2013 blev der i medlemsstaterne oprettet 113 revisionsmyndigheder (23). Hvert år forelægger revisionsmyndighederne Kommissionen en kontrolrapport og en revisionsudtalelse med oplysninger om EU-udgifternes formelle rigtighed. I 2013 blev der udarbejdet i alt 199 årlige kontrolrapporter og revisionsudtalelser, hvoraf 104 omhandlede OP'er under ESF. 63 af revisionsmyndighederne dækker OP'er under forskellige fonde (EFRU/Samhørighedsfonden og/eller ESF) på samme tid og i den samme årlige kontrolrapport.

| 6.29. | Revisionsmyndighederne spiller en central rolle i processen til opnåelse af sikkerhed fra det tidspunkt, hvor programmeringsperioden og indførelsen af systemer indledes.

  Forordningen giver Kommissionen mulighed for at henholde sig til en revisionsmyndigheds arbejde med hensyn til at opnå den fornødne vished på bestemte betingelser (artikel 73 i forordning (EF) nr. 1083/2006). Kommissionen arbejder tæt sammen og koordinerer sin indsats med disse myndigheder og begyndte allerede i 2009 at gennemgå deres metoder og revisionsresultater. Dette bidrog til kapacitetsopbygning i form af rådgivning, vejledning og anbefalinger til revisionsmyndighederne gennem Kommissionens gentagelse af det revisionsarbejde, der er udført af revisionsmyndighederne.


  Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion gav i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 (se side 42-44) en detaljeret vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af de revisionsoplysninger og -resultater, som revisionsmyndighederne har anført i deres årlige kontrolrapporter for 2013. |
| --- | --- |

6.29.

Forordningen giver Kommissionen mulighed for at henholde sig til en revisionsmyndigheds arbejde med hensyn til at opnå den fornødne vished på bestemte betingelser (artikel 73 i forordning (EF) nr. 1083/2006). Kommissionen arbejder tæt sammen og koordinerer sin indsats med disse myndigheder og begyndte allerede i 2009 at gennemgå deres metoder og revisionsresultater. Dette bidrog til kapacitetsopbygning i form af rådgivning, vejledning og anbefalinger til revisionsmyndighederne gennem Kommissionens gentagelse af det revisionsarbejde, der er udført af revisionsmyndighederne.

Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion gav i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 (se side 42-44) en detaljeret vurdering af nøjagtigheden og pålideligheden af de revisionsoplysninger og -resultater, som revisionsmyndighederne har anført i deres årlige kontrolrapporter for 2013.

Vurdering af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne

| 6.30. | Resultaterne af Rettens gennemgang af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne er beskrevet i kapitel 5 (punkt 5.37-5.51). |
| --- | --- |

6.30.

Resultaterne af Rettens gennemgang af Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighederne er beskrevet i kapitel 5 (punkt 5.37-5.51).

| 6.31. | For så vidt angår ESF vurderede GD EMPL, at de rapporterede fejlforekomster vedrørende 65 (56 %) af de 117 OP'er var fuldstændig pålidelige (24). Det betyder at fejlforekomsterne ikke blev genberegnet, og at revisionsudtalelserne — med eller uden forbehold — ikke blev ændret. Med hensyn til de resterende 52 af de 117 OP'er, som der blev aflagt rapport om i 2013, justerede Kommissionen fejlforekomsterne eller anså dem for upålidelige (31 ud af 117 i 2012). Den store stigning i forhold til sidste år skyldes primært OP'er med pålidelige, men genberegnede fejlforekomster (18 i 2012 og 41 i 2013) og ikke OP'er med upålidelige eller ingen rapporterede fejlforekomster. Med hensyn til 12 af de 41 OP'er var resultatet af genberegningen desuden marginalt (+/- 0,1 %). Retten anerkender, at Kommissionens forbehold ikke udelukkende er baseret på fejlforekomster. I forbindelse med sin vurdering anvender den også professionel dømmekraft og tager hensyn til al anden tilgængelig information. |
| --- | --- |

6.31.

For så vidt angår ESF vurderede GD EMPL, at de rapporterede fejlforekomster vedrørende 65 (56 %) af de 117 OP'er var fuldstændig pålidelige (24). Det betyder at fejlforekomsterne ikke blev genberegnet, og at revisionsudtalelserne — med eller uden forbehold — ikke blev ændret. Med hensyn til de resterende 52 af de 117 OP'er, som der blev aflagt rapport om i 2013, justerede Kommissionen fejlforekomsterne eller anså dem for upålidelige (31 ud af 117 i 2012). Den store stigning i forhold til sidste år skyldes primært OP'er med pålidelige, men genberegnede fejlforekomster (18 i 2012 og 41 i 2013) og ikke OP'er med upålidelige eller ingen rapporterede fejlforekomster. Med hensyn til 12 af de 41 OP'er var resultatet af genberegningen desuden marginalt (+/- 0,1 %). Retten anerkender, at Kommissionens forbehold ikke udelukkende er baseret på fejlforekomster. I forbindelse med sin vurdering anvender den også professionel dømmekraft og tager hensyn til al anden tilgængelig information.

| 6.32. | Følgende kan nævnes som eksempler på de svagheder, Retten konstaterede: |
| --- | --- |

6.32.

Følgende kan nævnes som eksempler på de svagheder, Retten konstaterede:

6.32.

| a) | I ét tilfælde validerede Kommissionen en fast fejlforekomst på 10 %, selv om der var konstateret væsentlige mangler hos revisionsmyndigheden. På grundlag af dataene fra revisionsmyndigheden anslog Retten fejlforekomsten til ca. 25 %, og Retten mener, at Kommissionen burde have anvendt en fast sats på 25 % (i stedet for 10 %) |
| --- | --- |

a)

I ét tilfælde validerede Kommissionen en fast fejlforekomst på 10 %, selv om der var konstateret væsentlige mangler hos revisionsmyndigheden. På grundlag af dataene fra revisionsmyndigheden anslog Retten fejlforekomsten til ca. 25 %, og Retten mener, at Kommissionen burde have anvendt en fast sats på 25 % (i stedet for 10 %)

| a) | Kommissionen konkluderede, at der på grundlag af de disponible oplysninger ikke kunne beregnes en pålidelig fejlforekomst. Den besluttede derfor gradvist at anvende en fast sats på 10 % i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2011) 7321 af 19. oktober 2011 — Retningslinjer for de principper, kriterier og vejledende satser, som skal anvendes ved finansielle korrektioner 2007-2013. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen konkluderede, at der på grundlag af de disponible oplysninger ikke kunne beregnes en pålidelig fejlforekomst. Den besluttede derfor gradvist at anvende en fast sats på 10 % i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse C(2011) 7321 af 19. oktober 2011 — Retningslinjer for de principper, kriterier og vejledende satser, som skal anvendes ved finansielle korrektioner 2007-2013.

| b) | I ét tilfælde var stikprøvepopulationen forkert. Vedrørende to OP'er under ESF anslog revisionsmyndigheden desuden individuelle fejlforekomster og indsendte dem i sin årlige kontrolrapport, selv om den skulle have rapporteret en samlet fejlforekomst, fordi der var udtaget en samlet stikprøve for disse og to andre OP'er. Kommissionen noterede sig disse forhold, men validerede de individuelle fejlforekomster, revisionsmyndigheden havde anslået. Eftersom der ikke forelå yderligere forklaringer og oplysninger, mener Retten, at der principielt burde have været fastsat en fast fejlforekomst på 5 % for gruppen på fire OP'er (jf. tekstboks 5.6) |
| --- | --- |

b)

I ét tilfælde var stikprøvepopulationen forkert. Vedrørende to OP'er under ESF anslog revisionsmyndigheden desuden individuelle fejlforekomster og indsendte dem i sin årlige kontrolrapport, selv om den skulle have rapporteret en samlet fejlforekomst, fordi der var udtaget en samlet stikprøve for disse og to andre OP'er. Kommissionen noterede sig disse forhold, men validerede de individuelle fejlforekomster, revisionsmyndigheden havde anslået. Eftersom der ikke forelå yderligere forklaringer og oplysninger, mener Retten, at der principielt burde have været fastsat en fast fejlforekomst på 5 % for gruppen på fire OP'er (jf. tekstboks 5.6)

| c) | I ét tilfælde klassificerede revisionsmyndigheden en fejl som atypisk (25), og dette blev accepteret af Kommissionen, selv om fejlenes art efter Rettens mening ikke berettiger en sådan klassificering. Atypiske fejl ekstrapoleres ikke til hele populationen, og den beregnede fejlforekomst er derfor for lav. |
| --- | --- |

c)

I ét tilfælde klassificerede revisionsmyndigheden en fejl som atypisk (25), og dette blev accepteret af Kommissionen, selv om fejlenes art efter Rettens mening ikke berettiger en sådan klassificering. Atypiske fejl ekstrapoleres ikke til hele populationen, og den beregnede fejlforekomst er derfor for lav.

Gennemgang af GD EMPL's årlige aktivitetsrapport

| 6.33. | Retten vurderede den årlige aktivitetsrapport og den ledsagende erklæring for 2013 fra generaldirektøren for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Med hensyn til den formelle rigtighed af de betalinger, der blev godkendt i 2013, gjorde Retten følgende:






  a) | vurderede forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport |
| --- | --- | --- |

6.33.

Retten vurderede den årlige aktivitetsrapport og den ledsagende erklæring for 2013 fra generaldirektøren for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Med hensyn til den formelle rigtighed af de betalinger, der blev godkendt i 2013, gjorde Retten følgende:

a)

vurderede forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport

| b) | kontrollerede konsekvensen i og nøjagtigheden af Kommissionens beregning af risikobehæftede beløb. |
| --- | --- |

b)

kontrollerede konsekvensen i og nøjagtigheden af Kommissionens beregning af risikobehæftede beløb.

| 6.34. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 anslår GD EMPL, at mellem 2,6 % og 3,5 % af de mellemliggende og endelige betalinger, der blev godkendt i løbet af året vedrørende OP'er under ESF i programmeringsperioden 2007-2013, var risikobehæftede. Dette skøn bygger på fejlforekomster rapporteret af revisionsmyndighederne vedrørende udgifter i 2012 og valideret af Kommissionen i marts 2014 (jf. punkt 6.30 og 6.31). Ca. 41 % af betalingerne vedrørte OP'er, der ifølge Kommissionens endelige vurdering i den årlige aktivitetsrapport for 2013 var væsentlig fejlbehæftede (med en fejlforekomst på over eller lig med 2 %). |
| --- | --- |

6.34.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2013 anslår GD EMPL, at mellem 2,6 % og 3,5 % af de mellemliggende og endelige betalinger, der blev godkendt i løbet af året vedrørende OP'er under ESF i programmeringsperioden 2007-2013, var risikobehæftede. Dette skøn bygger på fejlforekomster rapporteret af revisionsmyndighederne vedrørende udgifter i 2012 og valideret af Kommissionen i marts 2014 (jf. punkt 6.30 og 6.31). Ca. 41 % af betalingerne vedrørte OP'er, der ifølge Kommissionens endelige vurdering i den årlige aktivitetsrapport for 2013 var væsentlig fejlbehæftede (med en fejlforekomst på over eller lig med 2 %).

| 6.34. | Ifølge Kommissionens stående instrukser vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2013 kræves der kun et forbehold, hvis den samlede finansielle risiko er over 2 %, hvilket ikke var tilfældet i de fleste af de OP'er, Revisionsretten nævner, da de nødvendige finansielle korrektioner er blevet foretaget. Som nævnt i den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion for 2013 vedrørte 30 procentpoint af de 41 % af betalingerne til OP'er, som Retten nævner, OP'er med en fejlforekomst på mellem 2 % og 5 %, og kun 11 procentpoint af betalingerne gik til OP'er med en fejlforekomst på over 5 %. Dette afspejler klart den strenge afbrydelses- og suspensionspolitik, som Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion systematisk gennemfører, og som har ført til vedtagelse af 25 afbrydelser, 12 advarselsskrivelser og 11 beslutninger om suspension i 2013. |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Kommissionens skøn ligger over Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %). Retten skal minde om, at de årlige fejlforekomster, der rapporteres af Kommissionen, ikke er direkte sammenlignelige med dem, der anslås af Retten. |
| --- | --- |

6.35.

Kommissionens skøn ligger over Kommissionens væsentlighedstærskel på 2 %). Retten skal minde om, at de årlige fejlforekomster, der rapporteres af Kommissionen, ikke er direkte sammenlignelige med dem, der anslås af Retten.

| 6.35. | Kommissionen er enig i, at Rettens og Kommissionens fejlforekomst ikke er direkte sammenlignelige. Formålet med denne proces er dog i hovedsagen den samme, nemlig at vurdere risikoen for EU-budgettet i et bestemt år. |
| --- | --- |

6.35.

Kommissionen tager hensyn til alle disse vanskeligheder i sin vurdering, navnlig tidsfrister, forskelle i kvantificeringen af offentlige indkøb og andre fejl og virkningen af de faste korrektioner, den anvender på programmerne (se Kommissionens svar på punkt 11 i Rettens særberetning 16/2013).

Når der ses bort fra ovennævnte forskelle, er det Kommissionens opfattelse, at resultatet af Kommissionens vurdering er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten har beregnet, for så vidt angår årsberetningen for 2013, ligesom det var tilfældet i de sidste tre år i træk for Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion før denne årsberetning.

| 6.36. | I den årlige aktivitetsrapport tager GD EMPL et forbehold vedrørende et risikobehæftet beløb på 123,2 millioner euro med relation til de betalinger, der i 2013 blev afholdt vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. Dette forbehold dækker 36 af de 118 OP'er under ESF (sammenlignet med 27 ud af 117 OP'er i 2012). |
| --- | --- |

6.36.

I den årlige aktivitetsrapport tager GD EMPL et forbehold vedrørende et risikobehæftet beløb på 123,2 millioner euro med relation til de betalinger, der i 2013 blev afholdt vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. Dette forbehold dækker 36 af de 118 OP'er under ESF (sammenlignet med 27 ud af 117 OP'er i 2012).

| 6.37. | Med hensyn til ét OP mener Retten, at Kommissionen burde have oplyst, hvorfor den ikke tog forbehold (jf. eksemplet i tekstboks 5.6 og punkt 6.32 b)). |
| --- | --- |

6.37.

Med hensyn til ét OP mener Retten, at Kommissionen burde have oplyst, hvorfor den ikke tog forbehold (jf. eksemplet i tekstboks 5.6 og punkt 6.32 b)).

| 6.38. | Kapitel 10 indeholder resultaterne af Rettens undersøgelse af GD EMPL's rapportering af politikresultater (jf. punkt 10.32-10.39). |
| --- | --- |

6.38.

Kapitel 10 indeholder resultaterne af Rettens undersøgelse af GD EMPL's rapportering af politikresultater (jf. punkt 10.32-10.39).

| 6.38. | Se Kommissionens svar på punkt 10.32 til 10.39. |
| --- | --- |

6.38.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 6.39. | Med hensyn til politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender konkluderer Retten følgende: |
| --- | --- |

6.39.

Med hensyn til politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender konkluderer Retten følgende:

6.39.

| a) | Testen af transaktioner viser, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 3,1 % |
| --- | --- |

a)

Testen af transaktioner viser, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 3,1 %

| a) | Kommissionens fælles svar på punkt 6.39 a) og b)

  Kommissionen er enig i Rettens vurdering med undtagelse af én fejl (se Kommissionens svar på punkt 6.13).
  Kommissionen benytter en grundig proces til at kontrollere pålideligheden af de fejlforekomster, som revisionsmyndighederne har rapporteret om, og som revideres, når det er relevant. Den omstændighed, at de fejlforekomster, der er anført i de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, er i overensstemmelse med de fejlforekomster, som Retten når frem til, underbygger pålideligheden af revisions- og rapporteringssystemerne.
  Kommissionen har forstået, at den fejlforekomst, som Revisionsretten har rapporteret om, er et årligt skøn, der tager hensyn til korrektioner af projektudgifter eller tilbagebetalinger, der er behæftet med fejl, som er opdaget og registreret inden Rettens revision. Kommissionen understreger, at den er bundet af artikel 32, stk. 2, litra e), i finansforordningen, ifølge hvilken dens interne kontrolsystem bl.a. skal sikre »tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art«. Kommissionen vil fortsat udøve sin tilsynsfunktion, navnlig ved at gennemføre finansielle korrektioner og inddrivelser i et omfang, der svarer til omfanget af de konstaterede uregelmæssigheder og mangler.
  Kommissionen bemærker endvidere, at eftersom forvaltnings- og kontrolsystemerne under samhørighedspolitikken er flerårige, kan fejl, som er begået i 2013, også korrigeres i de efterfølgende år, selv efter programmernes afslutning.
  Kommissionen vil følge op på alle de tilfælde, som Revisionsretten har konstateret, og sikre, at der træffes korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

a)

Kommissionens fælles svar på punkt 6.39 a) og b)

| b) | De undersøgte kontrolsystemer vurderes som værende delvis effektive (26). |
| --- | --- |

b)

De undersøgte kontrolsystemer vurderes som værende delvis effektive (26).

| 6.40. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

6.40.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 6.41. | Bilag 6.2
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge de anbefalinger, den har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten 15 anbefalinger vedrørende samhørighed, transport og energi. Kommissionen har implementeret seks af disse anbefalinger fuldt ud og fire i de fleste henseender. De resterende fem anbefalinger er implementeret i forskellig grad af de forskellige GD'er. |
| --- | --- |

6.41.

Bilag 6.2
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge de anbefalinger, den har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten 15 anbefalinger vedrørende samhørighed, transport og energi. Kommissionen har implementeret seks af disse anbefalinger fuldt ud og fire i de fleste henseender. De resterende fem anbefalinger er implementeret i forskellig grad af de forskellige GD'er.

| 6.42. | Som følge af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

6.42.

Som følge af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen:

| 6.42. | Kommissionen har truffet specifikke foranstaltninger til at mindske de påpegede risici, og disse omfatter bl.a. forebyggende og korrigerende foranstaltninger som vejledning, uddannelse, forenkling og en konsekvent politik for afbrydelse eller suspension af betalinger og finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.42.

| — | Anbefaling 1: sammen med medlemsstaterne følger op på de svagheder, der blev konstateret i GD EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollen. Dette vil kræve en styrkelse af kontrollen vedrørende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og i forbindelse med andre relevante kilder til fejl (omkostninger uden forbindelse til projekterne eller uden merværdi) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: sammen med medlemsstaterne følger op på de svagheder, der blev konstateret i GD EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollen. Dette vil kræve en styrkelse af kontrollen vedrørende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb og i forbindelse med andre relevante kilder til fejl (omkostninger uden forbindelse til projekterne eller uden merværdi)

Kommissionen accepterer denne anbefaling og er enig i betydningen af den kontrol på første niveau, der gennemføres af medlemsstaterne, og i, at denne kontrol bør styrkes yderligere. Derfor har den udstukket retningslinjer til medlemsstaterne for forvaltningsmyndighedernes fastlæggelse og gennemførelse af forvaltningskontrollen. Endvidere er der blevet udarbejdet en omfattende vejledning i forvaltningskontrol for programmeringsperioden 2014-2020, der bygger på erfaringerne fra programmeringsperioden 2007-2013 og Rettens konklusioner, og som vil blive udsendt i første halvdel af 2014.

| — | Anbefaling 2: i sine årlige aktivitetsrapporter bekræfter, at den har foretaget passende kontrol for at sikre, at beregningen af restfejlforekomsten er baseret på fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen, når den finder det påkrævet, anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data om finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer for de enkelte OP'er |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: i sine årlige aktivitetsrapporter bekræfter, at den har foretaget passende kontrol for at sikre, at beregningen af restfejlforekomsten er baseret på fuldstændige og pålidelige oplysninger om finansielle korrektioner. Med henblik herpå bør Kommissionen, når den finder det påkrævet, anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data om finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer for de enkelte OP'er

Kommissionen accepterer denne anbefaling og indvilliger i — i de årlige aktivitetsrapporter — at offentliggøre tilfælde, hvor den finder, at den på grund af utilstrækkelig sikkerhed for de anførte oplysninger om tilbagetrækninger og inddrivelser ikke tog hensyn til disse oplysninger ved beregningen af den samlede restrisiko.

Kommissionen vil også fortsat tage hensyn til medlemsstaternes revisionsresultater på dette område og overveje at anmode om supplerende kontrol fra revisionsmyndighedernes side, hvis det er nødvendigt.

Derudover vil Kommissionen øge dækningen af sine revisioner af inddrivelser og tilbagetrækninger i de kommende år med henblik på at opnå supplerende sikkerhed for nøjagtigheden af de rapporterede data.

| — | Anbefaling 3: sikrer, at artikel 78 og 130 i forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 anvendes på en måde, der forhindrer akkumulering af forfinansiering ud over den oprindelige forfinansieringsbetaling (jf. eksemplet i tekstboks 6.4) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: sikrer, at artikel 78 og 130 i forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 anvendes på en måde, der forhindrer akkumulering af forfinansiering ud over den oprindelige forfinansieringsbetaling (jf. eksemplet i tekstboks 6.4)

Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.

Kommissionen er enig med Retten i, at fleksibiliteten i forbindelse med tildelingen af midler til operationer til en sats, der er lavere eller højere end den medfinansieringssats, der er fastsat for den prioritetsakse, som er tildelt medlemsstaterne ved forordningerne for perioderne 2007-2013 og 2014-2020, kan føre til forskelle mellem det bidrag fra fondene, der betales af Kommissionen til medlemsstaterne, og det støttebeløb fra ESF, som medlemsstaten refunderer på projektniveau, men den mener ikke, at dette kan sidestilles med forfinansiering.

I overensstemmelse med forordningen om fælles bestemmelser for programmeringsperioden 2014-2020 og for hvert betalingskrav, der modtages ved afslutningen, sikrer Kommissionen, at den ESF-støtte, der betales til medlemsstaten for prioritetsaksen, ikke er højere end det offentlige støtteberettigede bidrag, der er angivet i betalingsanmodningen for prioriteten (artikel 130, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013). Det fremgår endvidere af artikel 132, stk. 1, at forvaltningsmyndighederne skal sørge for, at en støttemodtager modtager de samlede støtteberettigede offentlige udgifter fuldt ud og senest 90 dage fra datoen for støttemodtagerens indgivelse af betalingsanmodningen. Endelig skal medlemsstaten sikre, at de offentlige udgifter, der er betalt til støttemodtagere, senest ved afslutningen af det operationelle program som minimum svarer til det fondsbidrag, som Kommissionen har betalt til medlemsstaten (artikel 129 i forordning (EU) nr. 1303/2013).

| — | Anbefaling 4: sikrer, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager spørgsmålet op om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: sikrer, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager spørgsmålet op om højere personaleomkostninger i forbindelse med EU-projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler

Kommissionen accepterer denne anbefaling, men finder, at disse spørgsmål skal behandles individuelt. Dette spørgsmål er allerede blevet behandlet i flere revisionsrapporter fra Kommissionen (Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion). For visse medlemsstater, hvor problemet blev anset for at være af systemisk karakter, er der blevet anmodet om handlingsplaner, som specifikt tager fat på dette fænomen.

| — | Anbefaling 5: ved godkendelsen af OP'erne for den nye programmeringsperiode sikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: ved godkendelsen af OP'erne for den nye programmeringsperiode sikrer, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der er fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020

Kommissionen accepterer denne anbefaling og er allerede ved at gennemføre den. Med hensyn til forenkling for programmeringsperioden 2014-2020 har Kommissionen allerede gjort det fornødne for at sikre, at medlemsstaterne gennemfører de relevante foranstaltninger som fastsat i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde i deres operationelle programmer. Medlemsstaterne får den nødvendige støtte til at sikre, at alle muligheder for forenkling tages i betragtning gennem uddannelse, vejledning om forenklede omkostningsmodeller og tekniske arbejdsgrupper, der tilskynder til en aktiv udveksling af bedste praksis. Sådanne muligheder for gennemførelse af forenklingsforanstaltninger afspejler sig også i vedtagelsen af partnerskabsaftaler, der indebærer, at medlemsstaterne skal demonstrere de nødvendige foranstaltninger til opnåelse af en reduktion i den administrative byrde samt deres administrative kapacitet. Der er også ved at blive udarbejdet en vejledning i forenkling med henblik på at bistå medlemsstaterne med at udnytte de væsentligt styrkede muligheder for forenkling i den nye programmeringsperiode fuldt ud.

| — | Anbefaling 6: i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent oplyser årsagerne til, at den ikke tager forbehold (eller tager forbehold med en lavere finansiel effekt) i tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra den gældende vejledning eller de godkendte revisionsstrategier. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent oplyser årsagerne til, at den ikke tager forbehold (eller tager forbehold med en lavere finansiel effekt) i tilfælde, hvor dette skyldes undtagelser fra den gældende vejledning eller de godkendte revisionsstrategier.

Kommissionen accepterer anbefalingen og indvilliger i at offentliggøre yderligere detaljer i bilaget til de årlige aktivitetsrapporter om de enkelte tilfælde, når den på grundlag af sin vurdering af de konkrete situationer træffer en begrundet afgørelse om ikke at tage forbehold eller ikke at medtage spørgsmålet ved kvantificeringen af forbeholdet.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1784/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12).

(2)  Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene samt Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur.

(3)  EGF støtter arbejdstagere i EU, der bliver afskediget som følge af større strukturændringer i verdenshandelsmønstrene og som følge af den finansielle og økonomiske krise.

(4)  Kun betalinger vedrørende IPA's komponent til udvikling af menneskelige ressourcer er omfattet af budgettet for politikområdet Beskæftigelse og sociale anliggender. IPA støtter bl.a. kandidatlandenes forberedelse til gennemførelse og forvaltning af ESF.

(5)  Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress, som blev iværksat i 2010, øger adgangen til mikrokredit — lån på under 25  000 euro — til etablering eller udvikling af små virksomheder.

(6)  I overensstemmelse med artikel 53c i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

(7)  Der gives flere oplysninger om performancespørgsmål i kapitel 10.

(8)  Med hensyn til ESF og IPA indeholdt Rettens stikprøve 175 ESF-projekter, hvoraf 161 vedrørte programmeringsperioden 2007-2013, og 14 vedrørte perioden 2000-2006. De resterende 7 projekter vedrørte EGF og andre foranstaltninger vedrørende politikken for beskæftigelse og sociale anliggender. Stikprøven blev udtaget blandt samtlige betalinger og afregninger bortset fra forskud, som i 2013 beløb sig til 220 millioner euro.

(9)  Belgien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Letland, Ungarn, Polen, Portugal, Rumænien og Det Forenede Kongerige.

(10)  Retten beregner sit skøn over fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 1,5 % og 4,7 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(11)  Jf. årsberetningen for 2012, punkt 1.19-1.37.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201311/20131115ATT74496/20131115ATT74496EN.pdf

(13)  Den Tjekkiske Republik, Polen og Rumænien.

(14)  I overensstemmelse med Europa-Kommissionens COCOF-note 07/0037/03.

(15)  Frankrig, Polen, Portugal og Rumænien.

(16)  Som fastsat i artikel 77 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(17)  Dette er ikke i overensstemmelse med artikel 80 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(18)  Som krævet i artikel 78, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(19)  Danmark, Tyskland, Irland, Estland, Slovakiet og Spanien.

(20)  Jf. oversigtsrapporten over resultaterne af den tematiske revision vedrørende den forvaltningskontrol, der foretages af medlemsstaterne: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201311/20131115ATT74498/20131115ATT74498EN.pdf

(21)  Tyskland (Thüringen) og Spanien.

(22)  Jf. årsberetningen for 2012, punkt 6.26 og 6.27, og årsberetningen for 2011, punkt 5.52-5.64.

(23)  I disse tal indgår de revisionsmyndigheder, der blev oprettet efter Kroatiens tiltræden (én for EFRU/Samhørighedsfonden og én for ESF).

(24)  Den kroatiske revisionsmyndighed skulle ikke indsende en årlig kontrolrapport i 2013.

(25)  Den vejledende COCOF-note 08/0021/03 om stikprøvemetoder for revisionsmyndigheder definerer i afsnit 4.3 en atypisk fejl som en fejl, der påviseligt ikke er repræsentativ for populationen. Noten siger videre, at en statistisk stikprøve er repræsentativ for populationen, og at atypiske fejl derfor kun bør accepteres under meget usædvanlige omstændigheder og med en god begrundelse. Ifølge noten kan hyppig anvendelse af dette begreb uden gyldig grund undergrave revisionsudtalelsens pålidelighed.

(26)  Jf.
  bilag 1.1
  , punkt 17 og 18.

(27)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

(28)  Efter den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

(29)  Dette beløb indbefatter 70 millioner euro i forskud betalt til finansieringstekniske instrumenter.

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

BILAG 6.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE BESKÆFTIGELSE OG SOCIALE ANLIGGENDER

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESF + IPA | Andre sociale anliggender | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt: | 175 | 7 | 182 | 180 | 180 | 66 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel af de testede transaktioner, der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 73 % | (127) | 71 % | (5) | 73 % | (132) | 65 % | 60 % | 73 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 27 % | (48) | 29 % | (2) | 27 % | (50) | 35 % | 40 % | 27 % |
| |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse efter fejltype |
| | Andre overholdelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl: | 42 % | (20) | 0 % | — | 40 % | (20) | 51 % | 58 % | 39 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 58 % | (28) | 100 % | (2) | 60 % | (30) | 49 % | 42 % | 61 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlforekomst | | | | | 3,1 % | 3,2 % | 2,2 % | ... |
| | | | | |
| | Øvre fejlgrænse | | | | | 4,7 % | | | |
| | Nedre fejlgrænse | | | | | 1,5 % | | | |

2013

2012

2011

2010

ESF + IPA

Andre sociale anliggender

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

175

7

182

180

180

66

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

73 %

(127)

71 %

(5)

73 %

(132)

65 %

60 %

73 %

var behæftet med en eller flere fejl

27 %

(48)

29 %

(2)

27 %

(50)

35 %

40 %

27 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Andre overholdelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl:

42 %

(20)

0 %

—

40 %

(20)

51 %

58 %

39 %

Kvantificerbare fejl:

58 %

(28)

100 %

(2)

60 %

(30)

49 %

42 %

61 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlforekomst

3,1 %

3,2 %

2,2 %

...

Øvre fejlgrænse

4,7 %

Nedre fejlgrænse

1,5 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 6.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE SAMHØRIGHED, TRANSPORT OG ENERGI

E = GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion; R = GD for Regionalpolitik og Bypolitik, GD for Mobilitet og Transport og GD for Energi; X = Fælles vurdering for alle GD'er

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant inden for de gældende rammer | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | Anbefaling 1 (anbefaling 1 og 3 i årsberetningen for 2010): Retten anbefaler, at Kommissionen stiller strenge krav om, at bestemmelserne om berettigelse til at modtage EU-støtte overholdes, og på grundlag af erfaringerne i programmeringsperioden 2007-2013 foretager en vurdering af anvendelsen af de nationale støtteberettigelsesregler med henblik på at identificere mulige områder, hvor reglerne kan forenkles yderligere, og for at eliminere potentielle kilder til fejl i perioden efter 2013 | | E (1) | R (1) | | | | |
| Anbefaling 2 i kapitel 6 og anbefaling 3 i kapitel 5: Retten anbefaler, at Kommissionen minder medlemsstaterne om deres ansvar for at indføre procedurer, som sikrer, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige, og adresserer svaghederne i forvaltningsmyndighedernes og de formidlende organers »kontrol på første niveau« gennem yderligere vejledning og uddannelsesforanstaltninger | E | R (2) | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 3 (anbefaling 2 i årsberetningen for 2010): Retten anbefaler, at Kommissionen opfordrer de nationale myndigheder til strengt at anvende korrektionsmekanismerne, inden de attesterer udgifterne til Kommissionen (2008). Hver gang nationale organer eller EU-organer påviser væsentlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde, bør Kommissionen afbryde eller suspendere betalingerne, indtil medlemsstaten har truffet korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af svaghederne, og foretage finansielle korrektioner, hvis det er nødvendigt | X | | | | | | |
| Anbefaling 4 (anbefaling 5 i årsberetningen for 2010): Retten anbefaler, at Kommissionen giver revisionsmyndighederne mere vejledning vedrørende den aktuelle programmeringsperiode, særlig om stikprøveudtagning, omfanget af de kontroller, der skal udføres i forbindelse med revisionen af projekter, og kvalitetskontrol; tilskynder revisionsmyndighederne til at udføre specifikke systemrevisioner vedrørende de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndigheder og formidlende organer foretager | | X (3) | | | | | |
| 2011 | Kapitel 6, anbefaling 5: Retten anbefaler, at Kommissionen nøje kontrollerer, at revisionsmyndighedernes oplysninger i de årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer er rigtige og fuldstændige. Alle foreliggende oplysninger om revisionsmyndighedernes system- og transaktionsrevisioner bør tages i betragtning i forbindelse med Kommissionens kontrol | | E (4) | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 6: Retten anbefaler, at Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at anvende de forenklede omkostningsordninger, som forordningerne tillader, med henblik på at begrænse mulighederne for fejl | E | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 1: Retten anbefaler, at Kommissionen gør sanktionssystemerne mere effektive ved at øge effekten af finansielle korrektioner og ved at begrænse mulighederne for at erstatte de ikke-støtteberettigede udgifter med andre udgifter, som Kommissionen har foreslået det på samhørighedsområdet vedrørende den næste programmeringsperiode. Der bør være en forventning om, at enhver uregelmæssighed, der påvises, efter at årsregnskabet er blevet fremlagt, vil medføre en finansiel nettokorrektion | R | | | | | | |
| Kapitel 5, anbefaling 5: Retten anbefaler, at Kommissionen med henblik på at gøre proceduren for afslutning af flerårige programmer på samhørighedsområdet mere effektiv: | | | | | | | |
| — | minder medlemsstaterne om at sikre, at de endelige erklæringer, der er indsendt om 2007-2013-programmerne, er pålidelige |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant inden for de gældende rammer

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

Anbefaling 1 (anbefaling 1 og 3 i årsberetningen for 2010): Retten anbefaler, at Kommissionen stiller strenge krav om, at bestemmelserne om berettigelse til at modtage EU-støtte overholdes, og på grundlag af erfaringerne i programmeringsperioden 2007-2013 foretager en vurdering af anvendelsen af de nationale støtteberettigelsesregler med henblik på at identificere mulige områder, hvor reglerne kan forenkles yderligere, og for at eliminere potentielle kilder til fejl i perioden efter 2013

E (1)

R (1)

Anbefaling 2 i kapitel 6 og anbefaling 3 i kapitel 5: Retten anbefaler, at Kommissionen minder medlemsstaterne om deres ansvar for at indføre procedurer, som sikrer, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige, og adresserer svaghederne i forvaltningsmyndighedernes og de formidlende organers »kontrol på første niveau« gennem yderligere vejledning og uddannelsesforanstaltninger

E

R (2)

Kapitel 6, anbefaling 3 (anbefaling 2 i årsberetningen for 2010): Retten anbefaler, at Kommissionen opfordrer de nationale myndigheder til strengt at anvende korrektionsmekanismerne, inden de attesterer udgifterne til Kommissionen (2008). Hver gang nationale organer eller EU-organer påviser væsentlige svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde, bør Kommissionen afbryde eller suspendere betalingerne, indtil medlemsstaten har truffet korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af svaghederne, og foretage finansielle korrektioner, hvis det er nødvendigt

X

Anbefaling 4 (anbefaling 5 i årsberetningen for 2010): Retten anbefaler, at Kommissionen giver revisionsmyndighederne mere vejledning vedrørende den aktuelle programmeringsperiode, særlig om stikprøveudtagning, omfanget af de kontroller, der skal udføres i forbindelse med revisionen af projekter, og kvalitetskontrol; tilskynder revisionsmyndighederne til at udføre specifikke systemrevisioner vedrørende de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndigheder og formidlende organer foretager

X (3)

2011

Kapitel 6, anbefaling 5: Retten anbefaler, at Kommissionen nøje kontrollerer, at revisionsmyndighedernes oplysninger i de årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer er rigtige og fuldstændige. Alle foreliggende oplysninger om revisionsmyndighedernes system- og transaktionsrevisioner bør tages i betragtning i forbindelse med Kommissionens kontrol

E (4)

Kapitel 6, anbefaling 6: Retten anbefaler, at Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at anvende de forenklede omkostningsordninger, som forordningerne tillader, med henblik på at begrænse mulighederne for fejl

E

Kapitel 5, anbefaling 1: Retten anbefaler, at Kommissionen gør sanktionssystemerne mere effektive ved at øge effekten af finansielle korrektioner og ved at begrænse mulighederne for at erstatte de ikke-støtteberettigede udgifter med andre udgifter, som Kommissionen har foreslået det på samhørighedsområdet vedrørende den næste programmeringsperiode. Der bør være en forventning om, at enhver uregelmæssighed, der påvises, efter at årsregnskabet er blevet fremlagt, vil medføre en finansiel nettokorrektion

R

Kapitel 5, anbefaling 5: Retten anbefaler, at Kommissionen med henblik på at gøre proceduren for afslutning af flerårige programmer på samhørighedsområdet mere effektiv:

—

minder medlemsstaterne om at sikre, at de endelige erklæringer, der er indsendt om 2007-2013-programmerne, er pålidelige

R

| — | undersøger de specifikke svagheder, som Retten har konstateret i afslutningserklæringerne med henblik på lukning af 2000-2006-programmerne |
| --- | --- |

—

undersøger de specifikke svagheder, som Retten har konstateret i afslutningserklæringerne med henblik på lukning af 2000-2006-programmerne

R

| — | overvejer, om disse problemer også er forekommet i forbindelse med andre OP, og foretager finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt |
| --- | --- |

—

overvejer, om disse problemer også er forekommet i forbindelse med andre OP, og foretager finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt

R

| — | sørger for, at dens igangværende afslutningsrevisioner i tilstrækkelig grad adresserer de spørgsmål, som Retten har rejst. |
| --- | --- |

—

sørger for, at dens igangværende afslutningsrevisioner i tilstrækkelig grad adresserer de spørgsmål, som Retten har rejst.

R

2010

De anbefalinger i årsberetningen for 2010, der stort set svarede til anbefalingerne i årsberetningen for 2011, er blevet analyseret sammen med disse.

Anbefaling 4: Retten anbefaler, at Kommissionen foreslår, at strukturfondsforordningerne for den aktuelle programmeringsperiode ændres, så medlemsstaterne vil skulle rapportere om den finansielle gennemførelse af finansieringstekniske instrumenter. Revisionsmyndighederne og Kommissionen bør også regelmæssigt kontrollere implementeringen af fondene

X

Anbefaling 6: Retten anbefaler, at Kommissionen foreslår, at rapporteringsperioden for de årlige kontrolrapporter bringes i overensstemmelse med regnskabsåret for EU's budget i strukturfondsforordningerne for perioden efter 2013, og at metoderne harmoniseres, så revisionsmyndighedernes revisionsudtalelser for de enkelte fonde kan samles nationalt og på EU-niveau.

X (5)

---

(1)  Der er ikke foretaget nogen systematisk vurdering af de nationale støtteregler med henblik på en forenkling. Gennem GD EMPL har Kommissionen primært fokuseret på at fremme anvendelsen af forenklede omkostningsordninger i samtlige medlemsstater.

(2)  Jf. kapitel 5, anbefaling 1 og 2.

(3)  Selv om der blev udsendt nye vejledninger til revisionsmyndighederne i løbet af 2013, konstaterede Retten, at der stadig var svagheder i Kommissionens vejledning, nemlig vedrørende behandlingen af finansieringstekniske instrumenter og anvendelsen af pengeenhedsstikprøvemetoden. Der kunne desuden ikke findes dokumentation vedrørende anbefalingen om at tilskynde revisionsmyndighederne til at udføre specifikke systemrevisioner vedrørende de »kontroller på første niveau«, som forvaltningsmyndigheder og formidlende organer foretager.

(4)  Retten konstaterede et begrænset antal tilfælde, hvor Kommissionens tilsyn med revisionsmyndighedernes arbejde kunne forbedres (punkt 6.32).

(5)  Retten noterer sig vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013, som delvis bringer rapporteringsperioderne på strukturfondsområdet i overensstemmelse med regnskabsåret for EU's budget. Med hensyn til revisionsmyndighedernes metoder konstaterede Retten imidlertid, at der stadig var en række uoverensstemmelser (punkt 5.48 og 6.32).

---

KAPITEL 7

Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse

INDHOLD

| Indledning | 7.1-7.10 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder | 7.2-7.9 |
| --- | --- |

| Risici med hensyn til formel rigtighed | 7.5-7.9 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 7.10 |
| --- | --- |

| transaktionernes formelle rigtighed | 7.11-7.18 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 7.19-7.21 |
| --- | --- |

| EuropeAid | 7.19 |
| --- | --- |

| GD for Udvidelse | 7.20 |
| --- | --- |

| Rammekontrakter | 7.21 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 7.22-7.25 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 7.22-7.23 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 7.24-7.25 |
| --- | --- |

| Bilag 7.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende eksterne forbindelser, bistand og udvidelse |
| --- | --- |

Bilag 7.1 —

| Bilag 7.2 — | Resultaterne af undersøgelsen af udvalgte systemer vedrørende eksterne forbindelser, bistand og udvidelse |
| --- | --- |

Bilag 7.2 —

| Bilag 7.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om eksterne forbindelser, bistand og udvidelse |
| --- | --- |

Bilag 7.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| InDLEDNING |
| 7.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: »Eksterne forbindelser«, »Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)« (1), »Udvidelse« og »Humanitær bistand«. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2013 gives i
  tabel 7.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

InDLEDNING

7.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: »Eksterne forbindelser«, »Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)« (1), »Udvidelse« og »Humanitær bistand«. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2013 gives i
  tabel 7.1
  .

Tabel 7.1 —

| Tabel 7.1 — | Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse — Centrale oplysninger 2013 |
| --- | --- |

| (millioner euro) |
| --- |
| Politikområde | Beskrivelse | Betalinger |
| Eksterne forbindelser | Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland | 1  423 |
| Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten | 623 |
| Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik | 312 |
| Forbindelser med Latinamerika. | 298 |
| Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden | 264 |
| Administrative udgifter | 157 |
| Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) | 136 |
| Samarbejde med tredjelande på området migration og asyl | 39 |
| Politisk strategi og koordination | 24 |
| Forbindelse til og samarbejde med industrialiserede tredjelande | 19 |
| | 3  295 |
| Udvikling og forbindelser med AVS-landene | Administrative udgifter | 349 |
| Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) | 295 |
| Ikke-statslige aktører inden for udvikling | 212 |
| Fødevaresikkerhed | 203 |
| Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi | 134 |
| Menneskelig og social udvikling | 108 |
| Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer | 30 |
| Politisk strategi og koordinering | 14 |
| | 1  345 |
| Humanitær bistand | Humanitær bistand | 1  197 |
| Administrative udgifter | 36 |
| Det finansielle civilbeskyttelsesinstrument | 16 |
| | 1  249 |
| Udvidelse | Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi | 833 |
| Administrative udgifter | 87 |
| | 920 |
| |
| | Regnskabsårets betalinger i alt | 6  809 |
| | - administrative udgifter i alt
   (12) | 629 |
| | Aktionsudgifter i alt | 6  180 |
| | - forskud
   (13) | 4  181 |
| | + afregninger af forskud
   (13) | 4  020 |
| | Revideret population i alt | 6  019 |
| |
| | Regnskabsårets forpligtelser i alt | 9  173 |

(millioner euro)

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Eksterne forbindelser

Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland

1  423

Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten

623

Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

312

Forbindelser med Latinamerika.

298

Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden

264

Administrative udgifter

157

Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR)

136

Samarbejde med tredjelande på området migration og asyl

39

Politisk strategi og koordination

24

Forbindelse til og samarbejde med industrialiserede tredjelande

19

3  295

Udvikling og forbindelser med AVS-landene

Administrative udgifter

349

Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)

295

Ikke-statslige aktører inden for udvikling

212

Fødevaresikkerhed

203

Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi

134

Menneskelig og social udvikling

108

Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer

30

Politisk strategi og koordinering

14

1  345

Humanitær bistand

Humanitær bistand

1  197

Administrative udgifter

36

Det finansielle civilbeskyttelsesinstrument

16

1  249

Udvidelse

Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi

833

Administrative udgifter

87

920

Regnskabsårets betalinger i alt

6  809

- administrative udgifter i alt
   (12)

629

Aktionsudgifter i alt

6  180

- forskud
   (13)

4  181

- afregninger af forskud
   (13)

4  020

Revideret population i alt

6  019

Regnskabsårets forpligtelser i alt

9  173

RETTENS BEMÆRKNINGER

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 7.2. | EU's optræden udadtil følger de principper, der er fastlagt i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union. På området udviklingssamarbejde er EU's hovedmål at nedbringe og på sigt udrydde fattigdommen (2). Formålet med udvidelse er at bistå kandidatlande og potentielle kandidatlande med at overholde værdierne med hensyn til menneskelig værdighed, frihed, demokrati, lighed, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne (3). Formålet med humanitær bistand er i specifikke situationer at yde bistand, hjælp og beskyttelse til befolkninger i tredjelande, der er ofre for naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer (4). |
| --- | --- |

7.2.

EU's optræden udadtil følger de principper, der er fastlagt i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union. På området udviklingssamarbejde er EU's hovedmål at nedbringe og på sigt udrydde fattigdommen (2). Formålet med udvidelse er at bistå kandidatlande og potentielle kandidatlande med at overholde værdierne med hensyn til menneskelig værdighed, frihed, demokrati, lighed, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne (3). Formålet med humanitær bistand er i specifikke situationer at yde bistand, hjælp og beskyttelse til befolkninger i tredjelande, der er ofre for naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer (4).

| 7.3. | Udgifterne afholdes gennem følgende programmer og instrumenter:






  a) | geografiske programmer, der dækker naboskab, udvidelse og udviklingslande (3  526 millioner euro) |
| --- | --- | --- |

7.3.

Udgifterne afholdes gennem følgende programmer og instrumenter:

a)

geografiske programmer, der dækker naboskab, udvidelse og udviklingslande (3  526 millioner euro)

| b) | temaprogrammer vedrørende fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder (846 millioner euro) |
| --- | --- |

b)

temaprogrammer vedrørende fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder (846 millioner euro)

| c) | udenrigspolitiske anliggender under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, stabilitetsinstrumentet, valgobservationsmissioner og instrumentet for industrialiserede lande (595 millioner euro) og |
| --- | --- |

c)

udenrigspolitiske anliggender under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, stabilitetsinstrumentet, valgobservationsmissioner og instrumentet for industrialiserede lande (595 millioner euro) og

| d) | humanitær bistand og det finansielle civilbeskyttelsesinstrument (1  213 millioner euro). |
| --- | --- |

d)

humanitær bistand og det finansielle civilbeskyttelsesinstrument (1  213 millioner euro).

| 7.4. | Budgettet for eksterne forbindelser og udviklingssamarbejde blev implementeret af Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid samt af Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter — FPI. Udvidelsesbudgettet blev implementeret af Generaldirektoratet for Udvidelse -GD ELARG og budgettet til humanitær bistand af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse — GD ECHO. |
| --- | --- |

7.4.

Budgettet for eksterne forbindelser og udviklingssamarbejde blev implementeret af Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid samt af Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter — FPI. Udvidelsesbudgettet blev implementeret af Generaldirektoratet for Udvidelse -GD ELARG og budgettet til humanitær bistand af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse — GD ECHO.

Risici med hensyn til formel rigtighed

| 7.5. | De udgifter, der omhandles i dette kapitel, afholdes under en lang række samarbejdsinstrumenter og støtteordninger, der anvendes i over 150 lande. Reglerne og procedurerne er ofte komplekse, herunder reglerne for udbud og tildeling af kontrakter. Retten har vurderet den iboende risiko som høj. |
| --- | --- |

7.5.

De udgifter, der omhandles i dette kapitel, afholdes under en lang række samarbejdsinstrumenter og støtteordninger, der anvendes i over 150 lande. Reglerne og procedurerne er ofte komplekse, herunder reglerne for udbud og tildeling af kontrakter. Retten har vurderet den iboende risiko som høj.

| 7.6. | På to områder — budgetstøtte (5) og EU-bidrag til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (6), f.eks. De Forenede Nationer (FN) — gør instrumenternes og betalingsbetingelsernes art, at der er mindre risiko for, at transaktionerne er behæftet med fejl. |
| --- | --- |

7.6.

På to områder — budgetstøtte (5) og EU-bidrag til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (6), f.eks. De Forenede Nationer (FN) — gør instrumenternes og betalingsbetingelsernes art, at der er mindre risiko for, at transaktionerne er behæftet med fejl.

| 7.7. | Budgetstøtte ydes til en stats generelle budget eller til dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Retten undersøger, om Kommissionen har overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til det pågældende partnerland, og om den har kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. fremskridt i den finansielle forvaltning i den offentlige sektor) er blevet opfyldt. |
| --- | --- |

7.7.

Budgetstøtte ydes til en stats generelle budget eller til dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Retten undersøger, om Kommissionen har overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til det pågældende partnerland, og om den har kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. fremskridt i den finansielle forvaltning i den offentlige sektor) er blevet opfyldt.

| 7.8. | Kommissionen har imidlertid et betydeligt spillerum til at afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Rettens revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandet. De overførte midler indgår derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning vil ikke medføre fejl, som vil kunne tages i betragtning i forbindelse med Rettens revision af formel rigtighed. |
| --- | --- |

7.8.

Kommissionen har imidlertid et betydeligt spillerum til at afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Rettens revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke gå ud over det stade, hvor støtten udbetales til partnerlandet. De overførte midler indgår derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning vil ikke medføre fejl, som vil kunne tages i betragtning i forbindelse med Rettens revision af formel rigtighed.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.9. | Kommissionens bidrag til multidonorprojekter samles i en pulje sammen med andre donorers og øremærkes ikke til specifikke, identificerbare støtteberettigede udgifter. Kommissionen anvender metoden »notional approach«, hvor den antager, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige, hvis der er tilstrækkelige støtteberettigede udgifter i puljen til at absorbere EU-bidraget. Hvis andre donorer har samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for deres bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder kravene både fra Kommissionen og fra de andre donorer. |
| --- | --- |

7.9.

Kommissionens bidrag til multidonorprojekter samles i en pulje sammen med andre donorers og øremærkes ikke til specifikke, identificerbare støtteberettigede udgifter. Kommissionen anvender metoden »notional approach«, hvor den antager, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige, hvis der er tilstrækkelige støtteberettigede udgifter i puljen til at absorbere EU-bidraget. Hvis andre donorer har samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for deres bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder kravene både fra Kommissionen og fra de andre donorer.

| 7.9. | Det er Kommissionens opfattelse, at de interne kontrolforanstaltninger, der er blevet indført, tillige med de internationale organisationers kontrolforanstaltninger begrænser denne teoretiske risiko til et absolut acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

7.9.

Kommissionen er ikke bekendt med, at der har været nogen specifikke problemer med den såkaldte »teoretiske tilgang« (notional approach), som er blevet udviklet for at give Kommissionen mulighed for at deltage i multidonorforanstaltninger, herunder trustfonde. Denne tilgang sikrer, at de retlige krav til EU-finansiering af eksterne aktioner er opfyldt (ved at sikre, at de øvrige donorers bidrag rækker til at betale for enhver aktivitet, der ikke er støtteberettiget i henhold til EU-reglerne), mens EU-midlerne anvendes så effektivt som muligt (gennem koordinering mellem donorer) i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Kommissionen begrænser denne risiko ved at vurdere de internationale partnerorganisationers procedurer for regnskab, revision, intern kontrol, indkøb, efterfølgende offentliggørelse af oplysninger og beskyttelse af personoplysninger forud for et eventuelt samarbejde, ved at se på deres medarbejderes tilstedeværelse i området (og deltagelse i styregrupper) og ved hjælp af de strenge overordnede regnskabsindberetningskrav for internationale organisationer. Under gennemførelsen af eksterne handlingsprogrammer evalueres systemerne desuden jævnligt gennem kontrolbesøg, der udføres af eksterne revisorer.

De revisioner, som Kommissionen har udført, har hidtil ikke påvist nogen »særlige risici« af denne art, og Kommissionen er heller ikke bekendt med, at en anden donor skulle have de »samme støtteberettigelseskriterier«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 7.10. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. I forbindelse med revisionen vedrørende gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 172 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af 60 transaktioner godkendt af Kommissionens centrale tjenester og 112 transaktioner godkendt af EU-delegationerne (7) |
| --- | --- | --- |

7.10.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. I forbindelse med revisionen vedrørende gruppen eksterne forbindelser, bistand og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes:

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 172 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af 60 transaktioner godkendt af Kommissionens centrale tjenester og 112 transaktioner godkendt af EU-delegationerne (7)

| b) | Når der blev konstateret fejl, blev de relevante kontrolsystemer analyseret for at identificere de specifikke systemsvagheder, som der var tale om |
| --- | --- |

b)

Når der blev konstateret fejl, blev de relevante kontrolsystemer analyseret for at identificere de specifikke systemsvagheder, som der var tale om

| c) | Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede EuropeAids forudgående kontroller, overvågning og tilsyn samt interne revision. |
| --- | --- |

c)

Vurderingen af kontrolsystemerne omfattede EuropeAids forudgående kontroller, overvågning og tilsyn samt interne revision.

| d) | Retten gennemgik udvalgte rammekontrakter, som Kommissionens tjenester havde lanceret |
| --- | --- |

d)

Retten gennemgik udvalgte rammekontrakter, som Kommissionens tjenester havde lanceret

| e) | Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra FPI og EuropeAid, og |
| --- | --- |

e)

Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra FPI og EuropeAid, og

| f) | Retten undersøgte, om Kommissionen har fulgt de anbefalinger, den fremsatte i sine årsberetninger for 2010 og 2011 (jf.
  bilag 7.3
  ). |
| --- | --- |

f)

Retten undersøgte, om Kommissionen har fulgt de anbefalinger, den fremsatte i sine årsberetninger for 2010 og 2011 (jf.
  bilag 7.3
  ).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 7.11. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . 50 (29 %) af de 172 transaktioner, Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 30 fejl, den kvantificerede, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er på 2,6 % (8). |
| --- | --- |

7.11.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . 50 (29 %) af de 172 transaktioner, Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 30 fejl, den kvantificerede, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er på 2,6 % (8).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.12. | 30 af de 172 betalinger og afregninger var behæftet med kvantificerbare fejl. Heraf blev 20 fundet i endelige betalinger eller afregninger. Alle disse kvantificerbare fejl fandtes i transaktioner, som Kommissionen i princippet havde kontrolleret — ingen af dem var blevet forhindret eller opdaget. I to transaktioner fandt Retten fejl, der ikke var blevet opdaget af de revisorer, som støttemodtagerne havde udpeget. |
| --- | --- |

7.12.

30 af de 172 betalinger og afregninger var behæftet med kvantificerbare fejl. Heraf blev 20 fundet i endelige betalinger eller afregninger. Alle disse kvantificerbare fejl fandtes i transaktioner, som Kommissionen i princippet havde kontrolleret — ingen af dem var blevet forhindret eller opdaget. I to transaktioner fandt Retten fejl, der ikke var blevet opdaget af de revisorer, som støttemodtagerne havde udpeget.

| 7.12. | Fælles svar på punkt 7.12 til 7.15 |
| --- | --- |

7.12.

Kommissionens kontrol er udformet på en sådan måde, at det fortsat er muligt at opdage og korrigere fejl ved en efterfølgende revision, som foretages efter de endelige betalinger. De generaldirektorater, som beskæftiger sig med ekstern bistand, planlægger og gennemfører hvert år et omfattende program for efterfølgende revision på grundlag af en formel risikovurderingsproces.

| 7.13. | Figur 7.1
  giver et overblik over fejlenes art, og hvordan de har bidraget til den samlede skønnede fejlforekomst pr. fejltype for gruppen af politikområder. |
| --- | --- |

7.13.

Figur 7.1
  giver et overblik over fejlenes art, og hvordan de har bidraget til den samlede skønnede fejlforekomst pr. fejltype for gruppen af politikområder.

Figur 7.1 —   Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

| 7.14. | Fejlkategorien ikke-støtteberettigede omkostninger (14 transaktioner) omfatter udgifter vedrørende aktiviteter, der ikke er dækket af kontrakten, eller som er afholdt uden for støtteberettigelsesperioden, samt ikke-støtteberettigede afgifter og indirekte omkostninger, der fejlagtigt er registreret som direkte omkostninger. I tre andre tilfælde accepterede Kommissionen (og afregnede) udgifter til tjenesteydelser, bygge- og anlægsarbejder og varer, der ikke var afholdt på det tidspunkt, hvor Kommissionen godkendte dem, hvilket var forkert. I det følgende gives der eksempler på fejl (jf. eksempel i tekstboks 7.1). |
| --- | --- |

7.14.

Fejlkategorien ikke-støtteberettigede omkostninger (14 transaktioner) omfatter udgifter vedrørende aktiviteter, der ikke er dækket af kontrakten, eller som er afholdt uden for støtteberettigelsesperioden, samt ikke-støtteberettigede afgifter og indirekte omkostninger, der fejlagtigt er registreret som direkte omkostninger. I tre andre tilfælde accepterede Kommissionen (og afregnede) udgifter til tjenesteydelser, bygge- og anlægsarbejder og varer, der ikke var afholdt på det tidspunkt, hvor Kommissionen godkendte dem, hvilket var forkert. I det følgende gives der eksempler på fejl (jf. eksempel i tekstboks 7.1).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Tekstboks 7.1 —   Eksempler på kvantificerbare fejl

Ikke-støtteberettigede udgifter

GD ECHO

Kommissionen undertegnede en tilskudsaftale med en tysk NGO om 7 50  000 euro til gennemførelse af et humanitært bistandsprojekt vedrørende sundhedspleje til sårbare personer i Niger i 2011/2012. NGO'en afholdt 12  800 euro til sociale ydelser og afgifter over projektet, som Kommissionen ikke burde have refunderet, fordi omkostningerne ikke vedrørte det EU-finansierede projekt.

Ikke afholdte udgifter

EuropeAid — Moldova

Kommissionen undertegnede en bidragsaftale med De Forenede Nationers Udviklingsprogram til et beløb på 10,6 millioner euro, hvoraf 9,5 millioner blev finansieret af EU, for at fremme økonomisk og social udvikling i Moldova.

I 2013 godkendte Kommissionen ukorrekt udgifter på 1,8 millioner euro vedrørende kontrakter, der var undertegnet af organisationen, men for hvilke der ikke var afholdt nogen udgifter.

Tekstboks 7.1 —
     
  Eksempler på kvantificerbare fejl

Kommissionen understreger, at den forudgående kontrol, der foretages før hver betaling, skal vurderes i lyset af det samlede kontrolsystem. Ved hjælp af de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført, kunne man stadig have opdaget fejlene ved en efterfølgende kontrol, da Rettens revision ikke fandt sted efter de sidste trin i Kommissionens kontrolkæde.

Kommissionen mindede ikke desto mindre partneren om dens kontraktuelle forpligtelser og om nødvendigheden af at forbedre dens interne kontrolsystemer yderligere.

| 7.15. | Fire af de 30 kvantificerbare fejl vedrørte uregelmæssige udbuds- eller kontraktindgåelsesprocedurer, som Kommissionen enten selv havde gennemført (ét tilfælde), eller som var gennemført af støttemodtagerne (tre tilfælde) (se eksempel i tekstboks 7.2). |
| --- | --- |

7.15.

Fire af de 30 kvantificerbare fejl vedrørte uregelmæssige udbuds- eller kontraktindgåelsesprocedurer, som Kommissionen enten selv havde gennemført (ét tilfælde), eller som var gennemført af støttemodtagerne (tre tilfælde) (se eksempel i tekstboks 7.2).

Tekstboks 7.2 —   Uregelmæssig kontraktindgåelsesprocedure

EuropeAid — Tunesien

Kommissionen undertegnede en tjenesteydelseskontrakt, der beløb sig til 98  000 euro, med en fransk juridisk ekspert med henblik på rådgivningstjenester i Tunesien. Kontrakten var reelt en forlængelse af en allerede eksisterende tjenesteydelseskontrakt. Forlængelsen var i strid med finansforordningen og var derfor uregelmæssig.

| 7.16. | For ni transaktioner, der vedrørte det nationale program for førtiltrædelse, validerede (dvs. afregnede (9)) Kommissionen på eget initiativ udgifter for i alt 150 millioner euro uden tilhørende dokumentation, der ville have gjort det muligt for den at bekræfte, at udgifterne reelt var afholdt, at de var præcist afspejlet i de godkendte beløb, og at de var støtteberettigede. De afregnede beløb byggede på Kommissionens egne overslag, og ikke på afholdte, betalte og godkendte omkostninger, der svarede til de faktiske omkostninger, som der forelå bilag for. Ud over de ni transaktioner i stikprøven fandt Retten også andre transaktioner, der var behæftet med samme systemiske fejl. Som følge af Rettens revision erkendte Kommissionen den afregningsfejl, som Retten havde identificeret, og foretog de regnskabsmæssige korrektioner for de pågældende transaktioner. Kommissionen indvilligede også i at ændre sin afregningsprocedure i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

7.16.

For ni transaktioner, der vedrørte det nationale program for førtiltrædelse, validerede (dvs. afregnede (9)) Kommissionen på eget initiativ udgifter for i alt 150 millioner euro uden tilhørende dokumentation, der ville have gjort det muligt for den at bekræfte, at udgifterne reelt var afholdt, at de var præcist afspejlet i de godkendte beløb, og at de var støtteberettigede. De afregnede beløb byggede på Kommissionens egne overslag, og ikke på afholdte, betalte og godkendte omkostninger, der svarede til de faktiske omkostninger, som der forelå bilag for. Ud over de ni transaktioner i stikprøven fandt Retten også andre transaktioner, der var behæftet med samme systemiske fejl. Som følge af Rettens revision erkendte Kommissionen den afregningsfejl, som Retten havde identificeret, og foretog de regnskabsmæssige korrektioner for de pågældende transaktioner. Kommissionen indvilligede også i at ændre sin afregningsprocedure i overensstemmelse hermed.

| 7.16. | Kommissionen er enig i, at dens procedurer ikke blev fulgt i forbindelse med disse afregninger, der udelukkende fandt sted i internt regnskabs- og forvaltningsøjemed, og er adskilt fra de formelle procedurer for accept af anmeldte udgifter. Kommissionen accepterer, at denne regnskabsmetode skal ændres og har allerede tilbageført de pågældende afregninger. GD ELARG vil indføre en ny procedure for regnskabsafslutning. Ydelse af førtiltrædelsesstøtte omfatter streng overvågning og kontrol med systemer og procedurer forud for betalingen af forfinansiering. Hvert program løber i et antal år, og det er først efter endt gennemførelse af hvert program, at det er muligt at vurdere de reelle omkostninger, der er påløbet, og hvor vellykket selve projektet har været. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | 20 transaktioner ud af 172 var behæftet med 30 ikke kvantificerbare fejl vedrørende manglende overholdelse af retlige eller kontraktmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

7.17.

20 transaktioner ud af 172 var behæftet med 30 ikke kvantificerbare fejl vedrørende manglende overholdelse af retlige eller kontraktmæssige forpligtelser.

| 7.18. | De 20 undersøgte budgetstøttetransaktioner var ikke behæftet med reguleringsmæssige fejl. En af transaktionerne vedrørte betaling af 15 millioner euro afholdt af Kommissionen i november 2013 svarende til den første faste tranche af budgetstøtte på 35 millioner euro til at støtte implementeringen af den nationale miljøpolitik i Ukraine. Kommissionen godkendte betalingen ud fra den forudsætning, at såvel generelle som specifikke betingelser var opfyldt. Konkret betyder det, at Kommissionen med hensyn til to af de generelle betingelser konkluderede, at den ukrainske regering sikrede landets makroøkonomiske stabilitet og pålideligheden og gennemsigtigheden af forvaltningen af de offentlige finanser (selv om nogle centrale resultatindikatorer var meget lave). Dette eksempel illustrerer de risici, der beskrives i punkt 7.7 og 7.8. |
| --- | --- |

7.18.

De 20 undersøgte budgetstøttetransaktioner var ikke behæftet med reguleringsmæssige fejl. En af transaktionerne vedrørte betaling af 15 millioner euro afholdt af Kommissionen i november 2013 svarende til den første faste tranche af budgetstøtte på 35 millioner euro til at støtte implementeringen af den nationale miljøpolitik i Ukraine. Kommissionen godkendte betalingen ud fra den forudsætning, at såvel generelle som specifikke betingelser var opfyldt. Konkret betyder det, at Kommissionen med hensyn til to af de generelle betingelser konkluderede, at den ukrainske regering sikrede landets makroøkonomiske stabilitet og pålideligheden og gennemsigtigheden af forvaltningen af de offentlige finanser (selv om nogle centrale resultatindikatorer var meget lave). Dette eksempel illustrerer de risici, der beskrives i punkt 7.7 og 7.8.

| 7.18. | Kommissionen glæder sig over, at budgetstøttetransaktionerne ikke var behæftet med fejl. |
| --- | --- |

7.18.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

EuropeAid

| 7.19. | Resultaterne af Rettens undersøgelse af EuropeAids systemer er sammenfattet i
  bilag 7.2
  . De detaljerede resultater af vurderingen af EuropeAids systemer, herunder undersøgelsen af restfejlfrekvensen, som EuropeAid gennemførte, er beskrevet i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. europæiske udviklingsfond, punkt 33-45. |
| --- | --- |

7.19.

Resultaterne af Rettens undersøgelse af EuropeAids systemer er sammenfattet i
  bilag 7.2
  . De detaljerede resultater af vurderingen af EuropeAids systemer, herunder undersøgelsen af restfejlfrekvensen, som EuropeAid gennemførte, er beskrevet i Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. europæiske udviklingsfond, punkt 33-45.

GD for Udvidelse

| 7.20. | I sin erklæring for 2013 anførte generaldirektøren for GD for Udvidelse, at han havde fået rimelig grad af sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer gav de nødvendige garantier for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og at oplysningerne i rapporten var pålidelige, fuldstændige og korrekte. Som beskrevet i punkt 7.16 fandt Retten imidlertid, at de udgifter, som GD ELARG havde registreret, byggede på deres egne overslag og ikke på afholdte, betalte og godkendte omkostninger, der svarede til de faktiske omkostninger, der var dokumenteret. Da det beløb, som er forbundet med en risiko, er 150 millioner euro, burde generaldirektøren have taget et forbehold. |
| --- | --- |

7.20.

I sin erklæring for 2013 anførte generaldirektøren for GD for Udvidelse, at han havde fået rimelig grad af sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer gav de nødvendige garantier for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og at oplysningerne i rapporten var pålidelige, fuldstændige og korrekte. Som beskrevet i punkt 7.16 fandt Retten imidlertid, at de udgifter, som GD ELARG havde registreret, byggede på deres egne overslag og ikke på afholdte, betalte og godkendte omkostninger, der svarede til de faktiske omkostninger, der var dokumenteret. Da det beløb, som er forbundet med en risiko, er 150 millioner euro, burde generaldirektøren have taget et forbehold.

| 7.20. | Se Kommissionens svar på punkt 7.16. |
| --- | --- |

7.20.

Det er Kommissionens opfattelse, at generaldirektøren for udvidelse ikke behøvede at tage et forbehold. De pågældende transaktioner var alle blevet tilbageført inden udarbejdelsen af det endelige regnskab.

Rammekontrakter

| 7.21. | Retten har foretaget en gennemgang af rammekontrakter, som de tre GD'er og tjenesten (FPI) havde i udbud vedrørende gruppen af politikker. Ved gennemgangen konstateredes der hverken fejl eller systemsvagheder. |
| --- | --- |

7.21.

Retten har foretaget en gennemgang af rammekontrakter, som de tre GD'er og tjenesten (FPI) havde i udbud vedrørende gruppen af politikker. Ved gennemgangen konstateredes der hverken fejl eller systemsvagheder.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 7.22. | For denne gruppe af politikområder: |
| --- | --- |

7.22.

For denne gruppe af politikområder:

7.22.

| a) | viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 2,6 % |
| --- | --- |

a)

viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 2,6 %

| b) | udgør en systemisk fejl i GD ELARG's afregning af udgifter 150 millioner euro og |
| --- | --- |

b)

udgør en systemisk fejl i GD ELARG's afregning af udgifter 150 millioner euro og

| c) | vurderes det, at de systemer, der blev undersøgt hos EuropeAid, er delvist effektive (10). |
| --- | --- |

c)

vurderes det, at de systemer, der blev undersøgt hos EuropeAid, er delvist effektive (10).

| c) | Kommissionen bemærker, at fejlprocenten for transaktioner, som forvaltes af EuropeAid, er lavere end for 2012. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen bemærker, at fejlprocenten for transaktioner, som forvaltes af EuropeAid, er lavere end for 2012.

| 7.23. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

7.23.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentlig fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 7.24. | Bilag 7.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at følge de anbefalinger, der er fremsat i Rettens tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten 11 anbefalinger. Kommissionen har implementeret otte af disse anbefalinger fuldt ud, mens to er blevet implementeret i de fleste henseender, og én er blevet implementeret i nogle henseender. |
| --- | --- |

7.24.

Bilag 7.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at følge de anbefalinger, der er fremsat i Rettens tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten 11 anbefalinger. Kommissionen har implementeret otte af disse anbefalinger fuldt ud, mens to er blevet implementeret i de fleste henseender, og én er blevet implementeret i nogle henseender.

| 7.25. | På baggrund af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

7.25.

På baggrund af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at:

| — | Anbefaling 1: Kommissionen og navnlig GD ELARG sikrer, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen og navnlig GD ELARG sikrer, at de ansatte får instruks om, at der kun skal foretages afregninger på grundlag af afholdte udgifter, og at afregningerne ikke må være baseret på deres egne overslag

Kommissionen accepterer anbefalingen og understreger, at de eksisterende regnskabsregler og den vejledning, der allerede er blevet sendt til GD'erne, præciserer den korrekte behandling, der skal følges ved afregninger. GD ELARG vil indføre en ny afregningsprocedure. Anerkendelse af omkostninger vil fortsat være baseret på regnskabsafslutningsproceduren.

| — | Anbefaling 2: FPI akkrediterer alle FUSP-missioner i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler« (11). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: FPI akkrediterer alle FUSP-missioner i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler« (11).

Kommissionen accepterer denne anbefaling. Forbedringerne er blevet bemærket af revisorerne som anført i bilag 7.3. Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI) lovede, at den ville bestræbe sig på gradvist at bringe missionerne i overensstemmelse med reglerne, startende med den største. Der arbejdes fortsat på at gennemføre dette mål, men FPI finder, at risiciene som følge af manglende overensstemmelse er blevet mindre. De fire største missioner, der enten er eller vil blive bragt i overensstemmelse med reglerne i den allernærmeste fremtid, tegner sig for 80 % af FUSP's budget, der forvaltes af missionerne. Der er også et spørgsmål om omkostningseffektivitet, når det drejer sig om at bringe missionerne i overensstemmelse med reglerne, idet mange kan have en begrænset levetid. De nye FUSP-missioner kan pr. definition ikke være i overensstemmelse med reglerne fra dag ét, da de skal have tid til at opbygge deres systemer. Når missionerne ikke er i overensstemmelse med reglerne, videredelegerer FPI ikke hele den finansielle forvaltning, men opretholder den forebyggende kontrol. Dette er nu fuldt anerkendt i finansforordningen (artikel 60, stk. 2).

---

(1)  Den bistand, der ydes over de europæiske udviklingsfonde, finansieres ikke over det almindelige budget og gennemgås derfor i en særskilt beretning.

(2)  Artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(3)  Artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union.

(4)  Artikel 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(5)  Budgetstøttebetalingerne afholdt fra det almindelige budget i 2013 beløb sig til 805 millioner euro.

(6)  Betalingerne afholdt til internationale organisationer fra det almindelige budget i 2013 beløb sig til 1,5 milliarder euro.

(7)  I Bosnien-Hercegovina, Cambodia, Moldova, Palæstina, Peru, Tunesien og Tyrkiet, hvor der blev aflagt revisionsbesøg, og i Afghanistan, Bangladesh og Irak, der blev undersøgt ved skrivebordskontrol.

(8)  Retten beregner sit skøn over fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 1,2 % og 4,0 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(9)  Afregning af forfinansieringer bør ske på grundlag af verificerbare oplysninger fra modtagerne i overensstemmelse den procedure, der er fastsat i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

(10)  Konklusionen vedrørende systemerne er begrænset til de systemer, der er udvalgt til undersøgelsen som beskrevet i revisionens omfang i punkt 7.10.

(11)  Jf.
  bilag 7.3
  .

(12)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

(13)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere detaljer jf.
  bilag 1.1
  punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

BILAG 7.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE EKSTERNE FORBINDELSER, BISTAND OG UDVIDELSE

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid
   (3) | FPI | ELARG | ECHO | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt: | 115 | 9 | 18 | 30 | 172 | 174 | 120 | 90 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 77 % | (88) | 78 % | (7) | 50 % | (9) | 60 % | (18) | 71 % | (122) | 77 % | 59 % | 62 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 23 % | (27) | 22 % | (2) | 50 % | (9) | 40 % | (12) | 29 % | (50) | 23 % | 41 % | 38 % |
| |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse efter fejltype |
| | Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl: | 22 % | (6) | 100 % | (2) | 0 % | (9) | 25 % | (3) | 40 % | (20) | 25 % | 55 % | 47 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 78 % | (21) | 0 % | (0) | 100 % | (0) | 75 % | (9) | 60 % | (30) | 75 % | 45 % | 53 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | | | | | | | | | 2,6 % | 3,3 % | ... | ... |
| |
| | Øvre fejlgrænse | | | | | | | | | 4,0 % | | | |
| | Nedre fejlgrænse | | | | | | | | | 1,2 % | | | |

2013

2012

2011

2010

EuropeAid
   (3)

FPI

ELARG

ECHO

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

115

9

18

30

172

174

120

90

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

77 %

(88)

78 %

(7)

50 %

(9)

60 %

(18)

71 %

(122)

77 %

59 %

62 %

var behæftet med en eller flere fejl

23 %

(27)

22 %

(2)

50 %

(9)

40 %

(12)

29 %

(50)

23 %

41 %

38 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl:

22 %

(6)

100 %

(2)

0 %

(9)

25 %

(3)

40 %

(20)

25 %

55 %

47 %

Kvantificerbare fejl:

78 %

(21)

0 %

(0)

100 %

(0)

75 %

(9)

60 %

(30)

75 %

45 %

53 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

2,6 %

3,3 %

...

...

Øvre fejlgrænse

4,0 %

Nedre fejlgrænse

1,2 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

(3)  Omfatter to transaktioner fra Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur.

BILAG 7.2

RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN AF UDVALGTE SYSTEMER VEDRØRENDE EKSTERNE FORBINDELSER, BISTAND OG UDVIDELSE

Vurdering af det undersøgte system

| System | Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Intern revision | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektivt |

System

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Intern revision

Samlet vurdering

EuropeAid

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektivt

BILAG 7.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM EKSTERNE FORBINDELSER, BISTAND OG UDVIDELSE

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Implementeret fuldt ud | Under gennemførelse | Ikke implementeret | Ikke relevant inden for de gældende rammer | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | Anbefaling 1: EuropeAid, GD ECHO og FPI bør forbedre overvågningen af tilskudskontrakter og gøre bedre brug af besøg på stedet for at forebygge og afsløre ikke-støtteberettigede udgifter, der er blevet anmeldt, og/eller de bør øge dækningen af de revisioner, Kommissionen har bestilt. | | X | | | | | |
| Anbefaling 2.1: FBI bør sikre, at den interne revisionsfunktion bliver operationel. | X | | | | | | |
| Anbefaling 2.2: FPI bør angive klart, hvilke kriterier der anvendes til risikovurderinger, når der udvælges kontrakter til revision under IfS og FUSP | X | | | | | | |
| Anbefaling 2.3: FPI bør sikre, at alle FUSP-missioner akkrediteres i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«. | | | X | | | | Se Kommissionens svar på anbefaling 2. |
| Anbefaling 2.4: FPI bør fremskynde afslutningen af gamle FUSP-kontrakter. (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2011 af en anbefaling fra 2009). | | X | | | | | |
| 2010 | Anbefaling 3: GD ELARG bør opstille mere detaljerede kriterier for ophør af forudgående kontrol og suspension af »overdragelse af forvaltning« til lande med decentral forvaltning og bør teste resultaterne af de systemer, der anvendes af de nationale myndigheder (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009). | X | | | | | | |
| Anbefaling 4: GD ELARG bør fortsætte med at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystem. (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009). | X | | | | | | |
| Anbefaling 5: GD ELARG bør udvikle et instrument til at fremme konsolideringen af resultaterne af besøgene med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009) | X | | | | | | |
| Anbefaling 6: GD ELARG bør intensivere den efterfølgende revision af transaktioner, der forvaltes centralt. | X | | | | | | |
| Anbefaling 7: Kommissionen bør definere en sammenhængende metode til beregning af restfejlfrekvensen til brug for direktoraterne med ansvar for eksterne forbindelser, som generaldirektørerne kan basere deres ledelsesudtalelser på. | X | | | | | | |
| Anbefaling 8: GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partners anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres« (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009). | X | | | | | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Implementeret fuldt ud

Under gennemførelse

Ikke implementeret

Ikke relevant inden for de gældende rammer

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

Anbefaling 1: EuropeAid, GD ECHO og FPI bør forbedre overvågningen af tilskudskontrakter og gøre bedre brug af besøg på stedet for at forebygge og afsløre ikke-støtteberettigede udgifter, der er blevet anmeldt, og/eller de bør øge dækningen af de revisioner, Kommissionen har bestilt.

X

Anbefaling 2.1: FBI bør sikre, at den interne revisionsfunktion bliver operationel.

X

Anbefaling 2.2: FPI bør angive klart, hvilke kriterier der anvendes til risikovurderinger, når der udvælges kontrakter til revision under IfS og FUSP

X

Anbefaling 2.3: FPI bør sikre, at alle FUSP-missioner akkrediteres i overensstemmelse med en vurdering på grundlag af »seks søjler«.

X

Se Kommissionens svar på anbefaling 2.

Anbefaling 2.4: FPI bør fremskynde afslutningen af gamle FUSP-kontrakter. (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2011 af en anbefaling fra 2009).

X

2010

Anbefaling 3: GD ELARG bør opstille mere detaljerede kriterier for ophør af forudgående kontrol og suspension af »overdragelse af forvaltning« til lande med decentral forvaltning og bør teste resultaterne af de systemer, der anvendes af de nationale myndigheder (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009).

X

Anbefaling 4: GD ELARG bør fortsætte med at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystem. (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009).

X

Anbefaling 5: GD ELARG bør udvikle et instrument til at fremme konsolideringen af resultaterne af besøgene med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009)

X

Anbefaling 6: GD ELARG bør intensivere den efterfølgende revision af transaktioner, der forvaltes centralt.

X

Anbefaling 7: Kommissionen bør definere en sammenhængende metode til beregning af restfejlfrekvensen til brug for direktoraterne med ansvar for eksterne forbindelser, som generaldirektørerne kan basere deres ledelsesudtalelser på.

X

Anbefaling 8: GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partners anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres« (Dette er opfølgningen/opdateringen fra 2010 af en anbefaling fra 2009).

X

---

KAPITEL 8

Forskning og andre interne politikker

INDHOLD

| Indledning | 8.1-8.5 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder | 8.2-8.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 8.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 8.6-8.16 |
| --- | --- |

| Forskningsudgifterne er behæftet med fejl af samme type og i samme omfang som tidligere | 8.8-8.12 |
| --- | --- |

| Flere fejl på politikområdet uddannelse og kultur | 8.13 |
| --- | --- |

| Brud på reglerne for offentlige indkøb bidrager væsentligt til fejlforekomsten i 2013 | 8.14-8.15 |
| --- | --- |

| Ikke-støtteberettigede omkostninger kan begrænse EU-merværdien | 8.16 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 8.17-8.32 |
| --- | --- |

| Attesteringen af omkostningsanmeldelser eliminerer ikke alle fejl | 8.18-8.20 |
| --- | --- |

| Kontrollen før godkendelse af betalinger er behæftet med svagheder | 8.21-8.24 |
| --- | --- |

| Revisionen af modtagerne var i nogle generaldirektorater berørt af forsinkelser | 8.25-8.30 |
| --- | --- |

| Gennemgang af udvalgte årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionen | 8.31-8.32 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 8.33-8.36 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 8.33-8.34 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 8.35-8.36 |
| --- | --- |

| Resultaterne af revisionen for 2013 af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland | 8.37-8.40 |
| --- | --- |

| Bilag 8.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende forskning og andre interne politikker |
| --- | --- |

Bilag 8.1 —

| Bilag 8.2 — | Resultaterne af undersøgelsen af udvalgte systemer vedrørende forskning og andre interne politikker |
| --- | --- |

Bilag 8.2 —

| Bilag 8.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende forskning og andre interne politikker |
| --- | --- |

Bilag 8.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen forskning og andre interne politikker, som omfatter politikområderne »Forskning«, »Uddannelse og kultur«, »Kommunikationsnet, indhold og teknologi«, »Erhvervspolitik«, »Indre anliggender«, »Direkte forskning«, »Økonomiske og finansielle anliggender«, »Kommunikation«, »Retlige anliggender«, »Det indre marked«, »Handel« og »Konkurrence«. Dernæst følger resultaterne af Rettens tilbagevendende revision af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2013 gives i
  figur 8.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen forskning og andre interne politikker, som omfatter politikområderne »Forskning«, »Uddannelse og kultur«, »Kommunikationsnet, indhold og teknologi«, »Erhvervspolitik«, »Indre anliggender«, »Direkte forskning«, »Økonomiske og finansielle anliggender«, »Kommunikation«, »Retlige anliggender«, »Det indre marked«, »Handel« og »Konkurrence«. Dernæst følger resultaterne af Rettens tilbagevendende revision af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og om udgifterne i 2013 gives i
  figur 8.1
  .

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 8.2. | Udgifterne dækker en bred vifte af politikmål, for eksempel vedrørende forskning og innovation, uddannelse, sikkerhed, migration og foranstaltninger til afbødning af virkningerne af den finansielle krise. |
| --- | --- |

8.2.

Udgifterne dækker en bred vifte af politikmål, for eksempel vedrørende forskning og innovation, uddannelse, sikkerhed, migration og foranstaltninger til afbødning af virkningerne af den finansielle krise.

| 8.3. | Næsten 90 % af udgifterne udbetales i form af tilskud til modtagere, som deltager i projekter. Blandt de øvrige udgifter kan for eksempel nævnes støtte til finansielle instrumenter, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank, og bidrag til programmer, som forvaltes af medlemsstaterne, såsom Fonden for de Ydre Grænser. |
| --- | --- |

8.3.

Næsten 90 % af udgifterne udbetales i form af tilskud til modtagere, som deltager i projekter. Blandt de øvrige udgifter kan for eksempel nævnes støtte til finansielle instrumenter, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank, og bidrag til programmer, som forvaltes af medlemsstaterne, såsom Fonden for de Ydre Grænser.

| 8.4. | Bortset fra forfinansiering, som udbetales ved undertegnelsen af en finansieringsaftale eller finansieringsafgørelse, anvendes EU-midlerne til at godtgøre de omkostninger, som modtagere anmelder i omkostningsanmeldelser vedrørende programmer eller projekter. Den største risiko med hensyn til formel rigtighed er, at modtagerne i deres omkostningsanmeldelser medtager ikke-støtteberettigede eller ikke-dokumenterede omkostninger, som ikke opdages og korrigeres af Kommissionens eller medlemsstaternes kontrolsystemer. |
| --- | --- |

8.4.

Bortset fra forfinansiering, som udbetales ved undertegnelsen af en finansieringsaftale eller finansieringsafgørelse, anvendes EU-midlerne til at godtgøre de omkostninger, som modtagere anmelder i omkostningsanmeldelser vedrørende programmer eller projekter. Den største risiko med hensyn til formel rigtighed er, at modtagerne i deres omkostningsanmeldelser medtager ikke-støtteberettigede eller ikke-dokumenterede omkostninger, som ikke opdages og korrigeres af Kommissionens eller medlemsstaternes kontrolsystemer.

Figur 8.1 —   Forskning og andre interne politikker — Centrale oplysninger 2013

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt, som medtaget i ovenstående tabel | 14  793 |
| --- | --- |
| - administrationsudgifter i alt
   (5) | 1  637 |
| Aktionsudgifter i alt | 13  156 |
| - forskud
   (6) | 8  823 |
| + afregninger af forskud
   (6) | 6  098 |
| Revideret population i alt | 10  431 |
| | |
| Regnskabsårets forpligtelser i alt | 17  812 |

Regnskabsårets betalinger i alt, som medtaget i ovenstående tabel

14  793

- administrationsudgifter i alt
   (5)

1  637

Aktionsudgifter i alt

13  156

- forskud
   (6)

8  823

- afregninger af forskud
   (6)

6  098

Revideret population i alt

10  431

Regnskabsårets forpligtelser i alt

17  812

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.5. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker skal følgende særlige punkter bemærkes:






  a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 150 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af 89 transaktioner med relation til forskning (86 vedrørende syvende rammeprogram (RP7) og tre vedrørende sjette rammeprogram (RP6)), 25 transaktioner vedrørende programmet for livslang læring (LLP) og programmet »Aktive unge« (YiA) og 36 transaktioner med relation til andre programmer |
| --- | --- | --- |

8.5.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. Med hensyn til revisionen vedrørende gruppen forskning og andre interne politikker skal følgende særlige punkter bemærkes:

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 150 transaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner i gruppen af politikområder. I 2013 bestod stikprøven af 89 transaktioner med relation til forskning (86 vedrørende syvende rammeprogram (RP7) og tre vedrørende sjette rammeprogram (RP6)), 25 transaktioner vedrørende programmet for livslang læring (LLP) og programmet »Aktive unge« (YiA) og 36 transaktioner med relation til andre programmer

| b) | Ved vurderingen af kontrolsystemerne undersøgte Retten syvende rammeprogram (RP7), som har tre vigtige kontrolelementer:






  — | attestering af modtagernes omkostningsanmeldelser foretaget af uafhængige revisorer inden forelæggelsen af anmeldelserne for Kommissionen |
| --- | --- | --- |

b)

Ved vurderingen af kontrolsystemerne undersøgte Retten syvende rammeprogram (RP7), som har tre vigtige kontrolelementer:

—

attestering af modtagernes omkostningsanmeldelser foretaget af uafhængige revisorer inden forelæggelsen af anmeldelserne for Kommissionen

| — | Kommissionens kontrol af de forelagte omkostningsanmeldelser og statusrapporter, inden betalingerne godkendes |
| --- | --- |

—

Kommissionens kontrol af de forelagte omkostningsanmeldelser og statusrapporter, inden betalingerne godkendes

| — | Kommissionens revision af en stikprøve af modtagere og inddrivelse af eventuelle godtgørelser af ikke-støtteberettigede beløb, som påvises ved revisionen |
| --- | --- |

—

Kommissionens revision af en stikprøve af modtagere og inddrivelse af eventuelle godtgørelser af ikke-støtteberettigede beløb, som påvises ved revisionen

| c) | Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter for 2013 fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD CONNECT), Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA). |
| --- | --- |

c)

Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter for 2013 fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD CONNECT), Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 8.6. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . 76 (51 %) af de 150 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 54 fejl, den har kvantificeret, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 4,6 % (1). |
| --- | --- |

8.6.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . 76 (51 %) af de 150 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 54 fejl, den har kvantificeret, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst er 4,6 % (1).

| 8.6. | Kommissionen finder, at den fejlforekomst, som Retten har konstateret, blot er én indikator for effektiviteten af gennemførelsen af EU's udgifter. Det er også vigtigt at tage resultaterne af dens flerårige kontrolstrategi i betragtning. På grundlag heraf beregner Kommissionens tjenestegrene en restfejlforekomst, der tager hensyn til inddrivelser, korrektioner og virkningerne af alle deres kontroller og revisioner i programmets gennemførelsesperiode. Den beregnede restfejlforekomst ved udgangen af 2013 var på ca. 3 % for forskningsgeneraldirektoraterne, 0,95 % for programmet for livslang læring (LLP) og programmet Aktive unge, der forvaltes gennem nationale agenturer, og på under 2 % for området retlige og indre anliggender. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | De mest almindelige fejltyper er ukorrekt beregnede personaleomkostninger, andre ikke-støtteberegnede direkte omkostninger såsom ikke-dokumenterede rejseomkostninger og omkostninger til udstyr samt indirekte omkostninger, som er baseret på ukorrekte satser for generalomkostninger, eller som omfatter ikke-støtteberettigede omkostningskategorier, som ikke er knyttet til projektet. Hertil kommer, at brud på reglerne for offentlige indkøb fra støttemodtagernes side, som ikke tidligere har været en vigtig kilde til fejl i denne gruppe af politikområder, bidrog væsentligt til fejlforekomsten i 2013 (jf.
  figur 8.2
  ). |
| --- | --- |

8.7.

De mest almindelige fejltyper er ukorrekt beregnede personaleomkostninger, andre ikke-støtteberegnede direkte omkostninger såsom ikke-dokumenterede rejseomkostninger og omkostninger til udstyr samt indirekte omkostninger, som er baseret på ukorrekte satser for generalomkostninger, eller som omfatter ikke-støtteberettigede omkostningskategorier, som ikke er knyttet til projektet. Hertil kommer, at brud på reglerne for offentlige indkøb fra støttemodtagernes side, som ikke tidligere har været en vigtig kilde til fejl i denne gruppe af politikområder, bidrog væsentligt til fejlforekomsten i 2013 (jf.
  figur 8.2
  ).

Figur 8.2 —   Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Forskningsudgifterne er behæftet med fejl af samme type og i samme omfang som tidligere

| 8.8. | Retten fandt samme type fejl i forskningsudgifterne og i samme omfang som i de tidligere år. Kommissionen finder disse typer af fejl i tilsvarende omfang og med tilsvarende hyppighed i sine egne revisioner. |
| --- | --- |

8.8.

Retten fandt samme type fejl i forskningsudgifterne og i samme omfang som i de tidligere år. Kommissionen finder disse typer af fejl i tilsvarende omfang og med tilsvarende hyppighed i sine egne revisioner.

| 8.9. | I de fleste tilfælde opstår fejlene, fordi modtagerne ikke foretager en korrekt beregning af det beløb i støtteberettigede omkostninger, der kan henføres til projektet, eller anmelder omkostninger, der ikke er knyttet til projektet, eller som ikke kan dokumenteres. Personaleomkostningerne er ofte for højt sat, fordi modtagerne anmelder budgetterede i stedet for faktiske omkostninger, eller fordi der anvendes ukorrekte timesatser eller anmeldes omkostninger for tid, som ikke er brugt på projektet. For så vidt angår de andre direkte omkostninger består modtagernes fejl ofte i, at de ikke beregner de støtteberettigede omkostninger korrekt (for eksempel ved at opføre for høje afskrivningsomkostninger vedrørende det udstyr, der er brugt til projektet), eller at de anmelder indirekte skatter som støtteberettigede omkostninger. De indirekte omkostninger ansættes ofte for højt, fordi modtagerne inkluderer udgifter, som ikke har relation til forskningsaktiviteten, som for eksempel marketing- eller distributionsomkostninger (jf. eksemplet i tekstboks 8.1). |
| --- | --- |

8.9.

I de fleste tilfælde opstår fejlene, fordi modtagerne ikke foretager en korrekt beregning af det beløb i støtteberettigede omkostninger, der kan henføres til projektet, eller anmelder omkostninger, der ikke er knyttet til projektet, eller som ikke kan dokumenteres. Personaleomkostningerne er ofte for højt sat, fordi modtagerne anmelder budgetterede i stedet for faktiske omkostninger, eller fordi der anvendes ukorrekte timesatser eller anmeldes omkostninger for tid, som ikke er brugt på projektet. For så vidt angår de andre direkte omkostninger består modtagernes fejl ofte i, at de ikke beregner de støtteberettigede omkostninger korrekt (for eksempel ved at opføre for høje afskrivningsomkostninger vedrørende det udstyr, der er brugt til projektet), eller at de anmelder indirekte skatter som støtteberettigede omkostninger. De indirekte omkostninger ansættes ofte for højt, fordi modtagerne inkluderer udgifter, som ikke har relation til forskningsaktiviteten, som for eksempel marketing- eller distributionsomkostninger (jf. eksemplet i tekstboks 8.1).

| 8.9. | Kommissionen erkender typen og omfanget af fejl, som Retten har konstateret. |
| --- | --- |

8.9.

Tekstboks 8.1 —   Fejl i omkostninger anmeldt for et projekt, der har modtaget EU-forskningsstøtte (RP7)

En modtager, som deltog i et RP7-projekt, anmeldte 1 85  500 euro i omkostninger og modtog et EU-bidrag på 98  000 euro i godtgørelse fra Kommissionen. Retten konstaterede flere fejl i de anmeldte omkostninger, herunder:

| — | anvendelse af en ukorrekt metode til beregning af personaleomkostninger baseret på skønnede tal |
| --- | --- |

—

anvendelse af en ukorrekt metode til beregning af personaleomkostninger baseret på skønnede tal

| — | anmeldelse af ikke-støtteberettiget moms i forbindelse med rejseomkostninger |
| --- | --- |

—

anmeldelse af ikke-støtteberettiget moms i forbindelse med rejseomkostninger

| — | anmeldelse af indirekte omkostninger, som ikke var knyttet til projektet. |
| --- | --- |

—

anmeldelse af indirekte omkostninger, som ikke var knyttet til projektet.

Modtageren havde anmeldt ca. 36  000 euro i ikke-støtteberettigede omkostninger.

Retten fandt tilfælde af anmeldte ikke-støtteberettigede omkostninger i mere end en tredjedel af RP7-projekterne i stikprøven.

Tekstboks 8.1 —
     
  Fejl i omkostninger anmeldt for et projekt, der har modtaget EU-forskningsstøtte (RP7)

Kommissionen vil gerne understrege, at den type fejl, som Retten har påpeget, udelukkende kan afsløres ved en indgående efterfølgende finansiel revision og ikke ved en forudgående kontrol.

Med reglerne i Horisont 2020, det nye rammeprogram, skulle de fleste af disse typer af fejl blive undgået, da det vil blive tilladt at anslå de gennemsnitlige personaleomkostninger (når dette er den sædvanlige praksis hos modtageren), da momsen vil være en støtteberettiget udgift, hvis den ikke kan inddrives, og da en fast sats for indirekte omkostninger vil forhindre den konstaterede fejltype.

| 8.10. | De sidste RP7-tilskudsaftaler blev underskrevet i 2013. Kommissionens forvaltning og revision af disse projekter vil fortsætte i hvert fald indtil 2017 og køre parallelt med opstarten af det næste forskningsprogram, Horisont 2020. |
| --- | --- |

8.10.

De sidste RP7-tilskudsaftaler blev underskrevet i 2013. Kommissionens forvaltning og revision af disse projekter vil fortsætte i hvert fald indtil 2017 og køre parallelt med opstarten af det næste forskningsprogram, Horisont 2020.

| 8.11. | De enklere regler for Horisont 2020, for eksempel den bredere accept af modtagernes sædvanlige regnskabspraksis og godtgørelsen af indirekte omkostninger med en fast sats, har til sigte at gøre ordningen mindre kompleks for modtagerne og mindske fejlforekomsten. En eventuel effekt på fejlforekomsten vil imidlertid først blive synlig ved udgangen af 2016, når den første runde af betydelige mellemliggende betalinger vil være afholdt. |
| --- | --- |

8.11.

De enklere regler for Horisont 2020, for eksempel den bredere accept af modtagernes sædvanlige regnskabspraksis og godtgørelsen af indirekte omkostninger med en fast sats, har til sigte at gøre ordningen mindre kompleks for modtagerne og mindske fejlforekomsten. En eventuel effekt på fejlforekomsten vil imidlertid først blive synlig ved udgangen af 2016, når den første runde af betydelige mellemliggende betalinger vil være afholdt.

| 8.12. | I 2013 reducerede Kommissionen yderligere den tid, som det tager at betale forskningstilskud. Retten konstaterede imidlertid 14 tilfælde, hvor projektkoordinatorerne forsinkede overførslen af midlerne til de andre projektpartnere. Selv om årsagerne til forsinkelserne i nogle tilfælde var forståelige, for eksempel tvivl om partnerens faktiske udgifter, har unødvendige forsinkelser en negativ indvirkning for modtagere, som er meget afhængige af EU-finansiering til at finansiere deres forskning, for eksempel små og mellemstore virksomheder (SMV'er) |
| --- | --- |

8.12.

I 2013 reducerede Kommissionen yderligere den tid, som det tager at betale forskningstilskud. Retten konstaterede imidlertid 14 tilfælde, hvor projektkoordinatorerne forsinkede overførslen af midlerne til de andre projektpartnere. Selv om årsagerne til forsinkelserne i nogle tilfælde var forståelige, for eksempel tvivl om partnerens faktiske udgifter, har unødvendige forsinkelser en negativ indvirkning for modtagere, som er meget afhængige af EU-finansiering til at finansiere deres forskning, for eksempel små og mellemstore virksomheder (SMV'er)

| 8.12. | Fordelingen af midlerne er reguleret af bestemmelserne i den konsortieaftale, der indgås mellem støttemodtagerne, og som Kommissionen ikke er en del af. Kommissionen finder det bedst, at overførslen af midler mellem konsortiets medlemmer forvaltes internt i konsortiet. Når der afsløres et tilfælde af forsinket fordeling af midler, er det Kommissionens standardpraksis at følge op på årsagerne til denne forsinkelse med projektkoordinatoren. |
| --- | --- |

8.12.

Derudover har Kommissionen mindet koordinatorerne om deres forpligtelse til omgående at overføre midler.

Flere fejl på politikområdet uddannelse og kultur

| 8.13. | I 2013 vedrørte ca. halvdelen (12 ud af 22) af stikprøvens LLP-transaktioner andre undervisnings- og uddannelsesprojekter end Erasmus-udvekslinger af studerende. Disse projekter gennemføres normalt af små enheder såsom ikke-statslige organisationer, skoler og SMV'er. Disse modtagere har begrænset administrativ kapacitet. Det er ofte første gang, de deltager i programmet, og de er ikke så fortrolige med reglerne og procedurerne, navnlig kravet om at føre separate projektregnskaber og gemme alle bilag for de omkostninger, der er afholdt i forbindelse med projektet. Som følge heraf opstår der hyppigere fejl (jf. eksemplet i tekstboks 8.2). |
| --- | --- |

8.13.

I 2013 vedrørte ca. halvdelen (12 ud af 22) af stikprøvens LLP-transaktioner andre undervisnings- og uddannelsesprojekter end Erasmus-udvekslinger af studerende. Disse projekter gennemføres normalt af små enheder såsom ikke-statslige organisationer, skoler og SMV'er. Disse modtagere har begrænset administrativ kapacitet. Det er ofte første gang, de deltager i programmet, og de er ikke så fortrolige med reglerne og procedurerne, navnlig kravet om at føre separate projektregnskaber og gemme alle bilag for de omkostninger, der er afholdt i forbindelse med projektet. Som følge heraf opstår der hyppigere fejl (jf. eksemplet i tekstboks 8.2).

Tekstboks 8.2 —   Fejl i omkostninger anmeldt for et LLP-projekt

En modtager, der deltog i et LLP-uddannelsesprojekt, anmeldte mere end 2 60  000 euro i personaleomkostninger i sin omkostningsanmeldelse og modtog et EU-bidrag på omkring 1 90  000 euro i godtgørelse fra Kommissionen. Retten konstaterede flere fejl i de anmeldte omkostninger, herunder:

| — | beregning af personaleomkostninger på grundlag af ukorrekte timesatser |
| --- | --- |

—

beregning af personaleomkostninger på grundlag af ukorrekte timesatser

| — | anmeldelse af underleverandøromkostninger som personaleomkostninger |
| --- | --- |

—

anmeldelse af underleverandøromkostninger som personaleomkostninger

| — | anmeldelse af omkostninger, der var afholdt inden starten af projektets støtteberettigelsesperiode. |
| --- | --- |

—

anmeldelse af omkostninger, der var afholdt inden starten af projektets støtteberettigelsesperiode.

Retten undersøgte omkostninger til et beløb af ca. 1 14  000 euro vedrørende dette projekt og identificerede ca. 48  000 euro i ikke-støtteberettigede omkostninger.

Retten fandt tilfælde af anmeldte ikke-støtteberettigede omkostninger i mere end en fjerdedel af LLP-projekterne i stikprøven.

Tekstboks 8.2 —
     
  Fejl i omkostninger anmeldt for et LLP-projekt

Kommissionen erkender de fejl, som Retten har konstateret, og vil inddrive det uberettiget udbetalte beløb.

Brud på reglerne for offentlige indkøb bidrager væsentligt til fejlforekomsten i 2013

| 8.14. | Transaktionerne vedrørende forskning og andre interne politikker er normalt ikke underlagt reglerne for offentlige indkøb. Kun otte af de 150 transaktioner i stikprøven var omfattet af EU-regler eller nationale regler for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

8.14.

Transaktionerne vedrørende forskning og andre interne politikker er normalt ikke underlagt reglerne for offentlige indkøb. Kun otte af de 150 transaktioner i stikprøven var omfattet af EU-regler eller nationale regler for offentlige indkøb.

| 8.15. | Retten fandt kvantificerede fejl i to af de otte transaktioner. Det ene tilfælde var en kontrakt om levering af uddannelsesydelser til et YiA-projekt, hvor den ordregivende myndighed i medlemsstaten anvendte kontrakttildelingskriterierne ukorrekt, hvilket resulterede i, at kontrakten blev tildelt den forkerte virksomhed. I det andet tilfælde tildelte modtageren en kontrakt om afholdelse af workshopper vedrørende et forskningsprojekt direkte til en virksomhed, selv om der i henhold til de nationale regler for offentlige indkøb skulle afholdes udbud (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10 og 11). |
| --- | --- |

8.15.

Retten fandt kvantificerede fejl i to af de otte transaktioner. Det ene tilfælde var en kontrakt om levering af uddannelsesydelser til et YiA-projekt, hvor den ordregivende myndighed i medlemsstaten anvendte kontrakttildelingskriterierne ukorrekt, hvilket resulterede i, at kontrakten blev tildelt den forkerte virksomhed. I det andet tilfælde tildelte modtageren en kontrakt om afholdelse af workshopper vedrørende et forskningsprojekt direkte til en virksomhed, selv om der i henhold til de nationale regler for offentlige indkøb skulle afholdes udbud (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 10 og 11).

| 8.15. | I det andet tilfælde, der er nævnt, vedrørende omkostninger til workshopper afholdt af et universitet (24  000 EUR) undlod universitetet at overholde de nationale regler, der krævede en fuldstændig offentlig udbudsprocedure for alle beløb på over 10  000 EUR. Dette gør, at betalingerne for workshoppen ikke er støtteberettiget til trods for workshoppens merværdi (og acceptable omkostninger, der er forbundet med den). Dette understreger, hvor vanskeligt det er for Kommissionen at sikre, at alle omkostninger er støtteberettiget, navnlig når nationale (eller endog regionale) myndigheder skaber supplerende regler, der overstiger kravene i forskningsrammeprogrammet, og ikke nødvendigvis er hensigtsmæssige for finansiering af forskning. |
| --- | --- |

8.15.

Ikke-støtteberettigede omkostninger kan begrænse EU-merværdien

| 8.16. | Godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger fører ikke blot til manglende sikkerhed med hensyn til udgifternes formelle rigtighed, men vil også kunne hæmme en vellykket implementering af politikmålene. Tekstboks 8.3 giver et eksempel på, hvordan ikke-støtteberettigede omkostninger kan begrænse projekternes EU-merværdi. |
| --- | --- |

8.16.

Godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger fører ikke blot til manglende sikkerhed med hensyn til udgifternes formelle rigtighed, men vil også kunne hæmme en vellykket implementering af politikmålene. Tekstboks 8.3 giver et eksempel på, hvordan ikke-støtteberettigede omkostninger kan begrænse projekternes EU-merværdi.

Tekstboks 8.3 —   Ikke-støtteberettigede omkostninger kan begrænse projekternes EU-merværdi.

Tekstboks 8.3 —
     
  Ikke-støtteberettigede omkostninger kan begrænse projekternes EU-merværdi

Fonden for de Ydre Grænser (EBF) er EU's vigtigste finansielle instrument til støtte for forvaltningen af de ydre grænser, og den har til mål at sikre en effektiv og produktiv kontrol ved EU's ydre grænser. EBF samfinansierer programmer og projekter, som forvaltes af medlemsstaterne.

Retten gennemgik et projekt i Spanien, som vedrørte indkøb af fire helikoptere, der skulle anvendes til overvågning og kontrol af de ydre grænser. Den ansvarlige myndighed i medlemsstaten hævdede, at aktiviteter vedrørende overvågning af de ydre grænser ville tegne sig for 75 % af brugen af helikopterne.

Retten kontrollerede brugen af helikopterne på basis af oplysningerne forelagt af den ansvarlige myndighed. Oplysningerne indeholdt fejl og uoverensstemmelser, hvilket gjorde, at dataene var upålidelige som kilde til efterprøvelse af brugen af helikopterne til EBF-støtteberettigede aktiviteter. På grundlag af de forelagte oplysninger skønner Retten, at aktiviteter vedrørende overvågning og kontrol af de ydre grænser højst tegnede sig for 25,5 % af helikopternes samlede aktiviteter. Det maksimale beløb, som var berettiget til EBF-samfinansiering, ville således være 8,3 millioner euro i stedet for det anmeldte beløb på 24,3 millioner euro.

Denne konklusion vedrører spørgsmålet om blandet brug i forbindelse med andre interne sikkerhedsopgaver for det samme udstyr. Kommissionen vil følge op på denne konklusion ved at genåbne det ellers afsluttede EBF-årsprogram for 2009 for Spanien.

Høje beløb i ikke-støtteberettigede omkostninger vedrørende indkøbt udstyr, der ikke bruges til det samfinansierede projekt, kan begrænse EBF's EU-merværdi, og viser, at medlemsstatens ansvarlige myndighed ikke har foretaget tilstrækkelig kontrol. I særberetning nr. 15/2014 om EBF identificerer Retten en række forhold i relation til effektiviteten og merværdien af EBF (2).

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

| 8.17. | I
  bilag 8.2
  sammenfattes resultaterne af Rettens systemundersøgelse. |
| --- | --- |

8.17.

I
  bilag 8.2
  sammenfattes resultaterne af Rettens systemundersøgelse.

Attesteringen af omkostningsanmeldelser eliminerer ikke alle fejl

| 8.18. | RP7-modtagerne skal forelægge revisionsattester sammen med deres omkostningsanmeldelser, hvis EU-bidraget til deres projekt overstiger 3 75  000 euro. Den uafhængige revisor skal attestere, at de anmeldte omkostninger opfylder støtteberettigelseskriterierne, og rapportere om eventuelle undtagelser. |
| --- | --- |

8.18.

RP7-modtagerne skal forelægge revisionsattester sammen med deres omkostningsanmeldelser, hvis EU-bidraget til deres projekt overstiger 3 75  000 euro. Den uafhængige revisor skal attestere, at de anmeldte omkostninger opfylder støtteberettigelseskriterierne, og rapportere om eventuelle undtagelser.

| 8.19. | Med hensyn til de omkostningsanmeldelser, som Retten undersøgte, og for hvilke der var udstedt en attest (32 af de 89 transaktioner vedrørende EU-forskningsstøtte (RP7) i stikprøven), sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med den uafhængige revisors konklusion. I 9 tilfælde, hvor den uafhængige revisor havde attesteret, at de anmeldte omkostninger opfyldte støtteberettigelseskriterierne, konstaterede Retten en betydelig fejlforekomst i omkostningsanmeldelserne. |
| --- | --- |

8.19.

Med hensyn til de omkostningsanmeldelser, som Retten undersøgte, og for hvilke der var udstedt en attest (32 af de 89 transaktioner vedrørende EU-forskningsstøtte (RP7) i stikprøven), sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med den uafhængige revisors konklusion. I 9 tilfælde, hvor den uafhængige revisor havde attesteret, at de anmeldte omkostninger opfyldte støtteberettigelseskriterierne, konstaterede Retten en betydelig fejlforekomst i omkostningsanmeldelserne.

| 8.20. | Attesteringen af omkostningsanmeldelser er med til at reducere fejlforekomsten for RP'erne som helhed. Kommissionen har iværksat en oplysningskampagne for at minde de uafhængige revisorer om støtteberettigelsesreglerne, men kvaliteten af det arbejde, der ligger til grund for revisionsattesterne, gør det ikke muligt at eliminere alle fejl. |
| --- | --- |

8.20.

Attesteringen af omkostningsanmeldelser er med til at reducere fejlforekomsten for RP'erne som helhed. Kommissionen har iværksat en oplysningskampagne for at minde de uafhængige revisorer om støtteberettigelsesreglerne, men kvaliteten af det arbejde, der ligger til grund for revisionsattesterne, gør det ikke muligt at eliminere alle fejl.

Kontrollen før godkendelse af betalinger er behæftet med svagheder

| 8.21. | Kommissionen har reduceret kontrollen før betaling til et minimum for at fremskynde betalingerne og skabe en rimelig balance mellem tillid og kontrol. |
| --- | --- |

8.21.

Kommissionen har reduceret kontrollen før betaling til et minimum for at fremskynde betalingerne og skabe en rimelig balance mellem tillid og kontrol.

| 8.22. | Inden Kommissionen afholder betalinger, gennemgår projektansvarlige de statusrapporter, som modtagerne har forelagt. Finansmedarbejdere kontrollerer de tilhørende omkostningsanmeldelser og revisionsattester. I nogle tilfælde kan der foretages dybtgående kontrol, herunder efterprøvelse af de enkelte omkostninger baseret på supplerende dokumentation, som modtageren forelægger på anmodning. |
| --- | --- |

8.22.

Inden Kommissionen afholder betalinger, gennemgår projektansvarlige de statusrapporter, som modtagerne har forelagt. Finansmedarbejdere kontrollerer de tilhørende omkostningsanmeldelser og revisionsattester. I nogle tilfælde kan der foretages dybtgående kontrol, herunder efterprøvelse af de enkelte omkostninger baseret på supplerende dokumentation, som modtageren forelægger på anmodning.

| 8.23. | Retten identificerede to specifikke forhold: |
| --- | --- |

8.23.

Retten identificerede to specifikke forhold:

8.23

| — | I ét tilfælde accepterede Kommissionen at godtgøre personaleomkostninger og indirekte omkostninger, som ukorrekt var baseret på budgetterede satser til trods for, at denne fejl var blevet identificeret af den uafhængige revisor i attesten vedrørende omkostningsanmeldelsen. Den interne revisionsenhed i generaldirektoratet (GD CONNECT) konstaterede et lignende tilfælde i relation til kontrollerne |
| --- | --- |

—

I ét tilfælde accepterede Kommissionen at godtgøre personaleomkostninger og indirekte omkostninger, som ukorrekt var baseret på budgetterede satser til trods for, at denne fejl var blevet identificeret af den uafhængige revisor i attesten vedrørende omkostningsanmeldelsen. Den interne revisionsenhed i generaldirektoratet (GD CONNECT) konstaterede et lignende tilfælde i relation til kontrollerne

Reglerne for Horisont 2020 er blevet tilpasset, således at brugen af budgetterede satser for personaleomkostninger vil være støtteberettiget, hvis de bygger på modtagernes normale praksis. Indirekte omkostninger vil blive baseret på en fast refusionssats, hvorved denne type af fejl kan undgås.

| — | Det andet forhold vedrørte Kommissionens inkonsekvente kontrol. Hvis en modtager ikke råder over oplysninger om de faktiske omkostninger på det tidspunkt, hvor han udarbejder omkostningsanmeldelsen, kan vedkommende anmelde skønnede omkostninger. Eventuelle nødvendige justeringer af omkostningerne kan foretages i omkostningsanmeldelsen for den efterfølgende rapporteringsperiode. I forbindelse med omkostningsanmeldelser vedrørende den sidste rapporteringsperiode for et projekt, kontrollerer Kommissionen ikke altid, om der er behov for yderligere justeringer, inden den foretager den endelige betaling. |
| --- | --- |

—

Det andet forhold vedrørte Kommissionens inkonsekvente kontrol. Hvis en modtager ikke råder over oplysninger om de faktiske omkostninger på det tidspunkt, hvor han udarbejder omkostningsanmeldelsen, kan vedkommende anmelde skønnede omkostninger. Eventuelle nødvendige justeringer af omkostningerne kan foretages i omkostningsanmeldelsen for den efterfølgende rapporteringsperiode. I forbindelse med omkostningsanmeldelser vedrørende den sidste rapporteringsperiode for et projekt, kontrollerer Kommissionen ikke altid, om der er behov for yderligere justeringer, inden den foretager den endelige betaling.

Det har vist sig vanskeligt at foretage en passende opfølgning af den generelle forpligtelse til at tilpasse de skønnede omkostninger i RP7. Derfor accepterer Horisont 2020 brugen af skønnede tal for de gennemsnitlige personaleomkostninger, hvis dette er den sædvanlige praksis hos modtageren, med henblik på at fjerne risikoen for fejl.

| 8.24. | I særberetning nr. 2/2013 (3) om RP7 påpegede Retten, at Kommissionen ikke altid anvender ensartede procedurer, hvilket kan hæmme en effektiv gennemførelse af programmet og øge modtagernes administrative byrde. En række beretninger, som GD RTD's og GD CONNECT's interne revisionsenheder udgav i 2013, berører også disse risici. |
| --- | --- |

8.24.

I særberetning nr. 2/2013 (3) om RP7 påpegede Retten, at Kommissionen ikke altid anvender ensartede procedurer, hvilket kan hæmme en effektiv gennemførelse af programmet og øge modtagernes administrative byrde. En række beretninger, som GD RTD's og GD CONNECT's interne revisionsenheder udgav i 2013, berører også disse risici.

| 8.24. | Kommissionen erkender dette problem og investerer kraftigt i at sikre ensartet behandling for Horisont 2020, navnlig gennem skabelse af det fælles støttecenter, der samler juridisk rådgivning, virksomhedsprocesser, it og revision i ét direktorat, som yder støtte til alle Kommissionens forskningstjenestegrene. |
| --- | --- |

8.24.

Revisionen af modtagerne var i nogle generaldirektorater berørt af forsinkelser

| 8.25. | Kommissionens revision af modtagerne er et væsentligt input til generaldirektørernes årlige erklæringer om transaktionernes formelle rigtighed og danner grundlaget for inddrivelsen fra modtagerne af midler, som er anvendt til at godtgøre ikke-støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

8.25.

Kommissionens revision af modtagerne er et væsentligt input til generaldirektørernes årlige erklæringer om transaktionernes formelle rigtighed og danner grundlaget for inddrivelsen fra modtagerne af midler, som er anvendt til at godtgøre ikke-støtteberettigede omkostninger.

| 8.26. | Generaldirektoraterne og forvaltningsorganerne på forskningsområdet har opstillet en fælles strategi for revision af RP7-udgifter, som omfatter udtagelse af en fælles repræsentativ revisionsstikprøve med det formål at foretage et skøn over det samlede fejlniveau i EU's forskningsstøtte (RP7) og suppleres af risikobaserede revisioner. |
| --- | --- |

8.26.

Generaldirektoraterne og forvaltningsorganerne på forskningsområdet har opstillet en fælles strategi for revision af RP7-udgifter, som omfatter udtagelse af en fælles repræsentativ revisionsstikprøve med det formål at foretage et skøn over det samlede fejlniveau i EU's forskningsstøtte (RP7) og suppleres af risikobaserede revisioner.

| 8.27. | Ved udgangen af 2013 havde generaldirektoraterne og forvaltningsorganerne på forskningsområdet revideret udgifter til et beløb på 1,4 milliarder euro eller 7 % af de samlede RP7-midler. Antallet af afsluttede revisioner var 2  195, hvilket var lidt lavere end de 2  236, der var planlagt i revisionsstrategien. Denne difference på 1,8 % i antallet af afsluttede revisioner maskerer udsving i GD'ernes og forvaltningsorganernes performance. GD RTD afsluttede for eksempel 977 revisioner (3,2 % flere end de planlagte 947), mens GD CONNECT afsluttede 435 revisioner (8,4 % færre end de planlagte 475) og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd afsluttede 192 revisioner (18,3 % færre end de planlagte 235). |
| --- | --- |

8.27.

Ved udgangen af 2013 havde generaldirektoraterne og forvaltningsorganerne på forskningsområdet revideret udgifter til et beløb på 1,4 milliarder euro eller 7 % af de samlede RP7-midler. Antallet af afsluttede revisioner var 2  195, hvilket var lidt lavere end de 2  236, der var planlagt i revisionsstrategien. Denne difference på 1,8 % i antallet af afsluttede revisioner maskerer udsving i GD'ernes og forvaltningsorganernes performance. GD RTD afsluttede for eksempel 977 revisioner (3,2 % flere end de planlagte 947), mens GD CONNECT afsluttede 435 revisioner (8,4 % færre end de planlagte 475) og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd afsluttede 192 revisioner (18,3 % færre end de planlagte 235).

| 8.27. | Revisionsstrategien er en flerårig strategi, der omfatter hele Kommissionen, og hvori der kan forventes årlige udsving både i det samlede antal revisioner og mellem tjenestegrenene, uden at dette i alvorlig grad berører den samlede effektivitet af den efterfølgende revisionsfunktion. Et eventuelt efterslæb i et givet år vil blive udlignet i de efterfølgende år i overensstemmelse med revisionsstrategiens flerårige karakter. |
| --- | --- |

8.27.

ERCEA's revisionskampagner startede f.eks. lidt senere end forudset i revisionsstrategien. Tendensen viser dog, at forskellen indsnævres.

| 8.28. | Når der opdages fejl ved Kommissionens revision, skal de midler, der er betalt til godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger, inddrives fra modtageren, enten ved en indtægtsordre eller ved modregning i en fremtidig betaling. |
| --- | --- |

8.28.

Når der opdages fejl ved Kommissionens revision, skal de midler, der er betalt til godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger, inddrives fra modtageren, enten ved en indtægtsordre eller ved modregning i en fremtidig betaling.

| 8.29. | Ved udgangen af 2013 var der inddrevet 29,6 millioner euro, men samtidig var de udestående beløb, der skulle inddrives, steget fra 12 millioner euro ved udgangen af 2012 til næsten 17 millioner euro. Retten konstaterede, at den tid, det tager at foretage inddrivelser, varierer væsentligt både mellem generaldirektoraterne og mellem direktoraterne inden for de forskellige generaldirektorater. |
| --- | --- |

8.29.

Ved udgangen af 2013 var der inddrevet 29,6 millioner euro, men samtidig var de udestående beløb, der skulle inddrives, steget fra 12 millioner euro ved udgangen af 2012 til næsten 17 millioner euro. Retten konstaterede, at den tid, det tager at foretage inddrivelser, varierer væsentligt både mellem generaldirektoraterne og mellem direktoraterne inden for de forskellige generaldirektorater.

| 8.30. | Retten gennemgik også de fremskridt, Kommissionen havde gjort med hensyn til at foretage inddrivelser i relation til de kvantificerede fejl, Retten havde identificeret i 2012. Der var inddrevet beløb for størstedelen af disse fejl for så vidt angår andre interne politikker. For forsknings vedkommende var 7 af de 35 gennemgåede sager endnu ikke blevet færdigbehandlet. Ved udgangen af 2013 havde Kommissionen inddrevet 0,4 millioner euro på grundlag af de fejl, som Retten havde konstateret, og som androg 3,6 millioner euro. |
| --- | --- |

8.30.

Retten gennemgik også de fremskridt, Kommissionen havde gjort med hensyn til at foretage inddrivelser i relation til de kvantificerede fejl, Retten havde identificeret i 2012. Der var inddrevet beløb for størstedelen af disse fejl for så vidt angår andre interne politikker. For forsknings vedkommende var 7 af de 35 gennemgåede sager endnu ikke blevet færdigbehandlet. Ved udgangen af 2013 havde Kommissionen inddrevet 0,4 millioner euro på grundlag af de fejl, som Retten havde konstateret, og som androg 3,6 millioner euro.

Gennemgang af udvalgte årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionen

| 8.31. | Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD RTD, GD CONNECT, GD EAC og EACEA. Retten fandt, at rapporterne giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed, og de fremlagte oplysninger bekræfter i de fleste henseender Rettens revisionsresultater og konklusioner. |
| --- | --- |

8.31.

Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter fra GD RTD, GD CONNECT, GD EAC og EACEA. Retten fandt, at rapporterne giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed, og de fremlagte oplysninger bekræfter i de fleste henseender Rettens revisionsresultater og konklusioner.

| 8.32. | Hvis restfejlforekomsten er over 2 % for et udgiftsområde ved rapporteringsårets udgang, skal der normalt fremsættes et forbehold. Generaldirektøren for GD CONNECT fremsatte imidlertid ikke et forbehold vedrørende udgifterne til støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologipolitik (4), selv om restfejlforekomsten ved udgangen af 2013 var 2,77 %. Når man anvender denne restfejlforekomst på de 122,9 millioner euro i betalinger, der er i 2013 blev afholdt til dette program, andrager det risikofyldte beløb 3,4 millioner euro. |
| --- | --- |

8.32.

Hvis restfejlforekomsten er over 2 % for et udgiftsområde ved rapporteringsårets udgang, skal der normalt fremsættes et forbehold. Generaldirektøren for GD CONNECT fremsatte imidlertid ikke et forbehold vedrørende udgifterne til støtteprogrammet for informations- og kommunikationsteknologipolitik (4), selv om restfejlforekomsten ved udgangen af 2013 var 2,77 %. Når man anvender denne restfejlforekomst på de 122,9 millioner euro i betalinger, der er i 2013 blev afholdt til dette program, andrager det risikofyldte beløb 3,4 millioner euro.

| 8.32 | Den årlige aktivitetsrapport sikrede fuldstændig gennemsigtighed og gav en indikation af restfejlforekomsten, det risikofyldte beløb og væsentlighedstærsklen. Den omhyggeligt overvejede beslutning om ikke at tage et forbehold vedrørende CIP- og IKT-PSP-betalingerne, bygger på den omstændighed, at fejlforekomsten ikke kunne anvendes til at foretage ekstrapolering og drage fornuftige konklusioner på grund af det begrænsede stikprøvemateriale (14 afsluttede revisioner). DG CONNECT vil fortsætte sine bestræbelser på at gennemføre revisionsstrategien for ikkeforskningsprojekter fuldt ud og nøje overvåge de heraf fremkomne tal. I den nye programmeringsperiode er dette aspekt af CIP-programmet blevet integreret i Horisont 2020. |
| --- | --- |

8.32

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 8.33. | For denne gruppe af politikområder |
| --- | --- |

8.33.

For denne gruppe af politikområder

8.33.

| — | viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 4,6 % |
| --- | --- |

—

viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 4,6 %

Kommissionen finder, at den fejlforekomst, som Retten har konstateret, blot er én indikator for effektiviteten af gennemførelsen af EU's udgifter. Det er også vigtigt at tage resultaterne af dens flerårige kontrolstrategi i betragtning. På grundlag heraf beregner Kommissionens tjenestegrene en restfejlforekomst, der tager hensyn til inddrivelser, korrektioner og virkningerne af alle deres kontroller og revisioner. Den beregnede restfejlforekomst ved udgangen af 2013 var på ca. 3 % for forskningsgeneraldirektoraterne, 0,95 % for programmet for livslang læring (LLP) og programmet for aktive unge, der forvaltes gennem de nationale agenturer, og på under 2 % for området retlige og indre anliggender.

| — | vurderes det undersøgte RP7-system at være delvis effektivt: Retten identificerede svagheder i revisionsattesterne (punkt 8.17) og i kontrollen før godkendelse af betalinger (punkt 8.21 og 8.22) samt forsinkelser i inddrivelsen af godtgørelser af ikke-støtteberettigede omkostninger (punkt 8.27 og 8.30). |
| --- | --- |

—

vurderes det undersøgte RP7-system at være delvis effektivt: Retten identificerede svagheder i revisionsattesterne (punkt 8.17) og i kontrollen før godkendelse af betalinger (punkt 8.21 og 8.22) samt forsinkelser i inddrivelsen af godtgørelser af ikke-støtteberettigede omkostninger (punkt 8.27 og 8.30).

| 8.34. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentligt fejlbehæftede. |
| --- | --- |

8.34.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter er væsentligt fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 8.35. | Bilag 8.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge de anbefalinger, den har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten syv anbefalinger. Kommissionen har implementeret tre af disse anbefalinger fuldt ud, mens fire er blevet implementeret i de fleste henseender. |
| --- | --- |

8.35.

Bilag 8.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge de anbefalinger, den har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten syv anbefalinger. Kommissionen har implementeret tre af disse anbefalinger fuldt ud, mens fire er blevet implementeret i de fleste henseender.

| 8.36. | På baggrund af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

8.36.

På baggrund af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne vedrørende 2013 anbefaler Retten, at Kommissionen:

8.36.

| — | Anbefaling 1: udvider og intensiverer sin oplysningskampagne med henblik på at øge modtagernes og de uafhængige revisorers kendskab til støtteberettigelsesreglerne for forskningsudgifter under RP7 |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: udvider og intensiverer sin oplysningskampagne med henblik på at øge modtagernes og de uafhængige revisorers kendskab til støtteberettigelsesreglerne for forskningsudgifter under RP7

Kommissionen accepterer denne anbefaling. Oplysningskampagnen er indtil videre nået ud til over 3  100 personer, der har deltaget i 24 begivenheder. Kommissionen vil fortsætte disse bestræbelser inden for rammerne af vejledningen om Horisont 2020 (se anbefaling 3).

| — | Anbefaling 2: i hele gruppen af politikområder gør sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: i hele gruppen af politikområder gør sine kontrolaktiviteter mere risikobaserede ved at fokusere kontrollen på modtagere med høj risiko (for eksempel enheder med mindre erfaring med EU-støtte) og reducere den byrde, som kontrollen udgør for modtagere med lavere risiko

Kommissionen accepterer denne anbefaling. På forskningsområdet gør bevidstgørelsesaktiviteter Kommissionens personale opmærksom på de særlige risici, der knytter sig til de forskellige typer af modtagere. Dette vedrører både betalingsstadiet, hvor der stadig kan være en virkning for RP7, og kontraktstadiet, hvor der vil være en virkning for Horisont 2020. For Horisont 2020 vil denne type af oplysninger blive inkorporeret mere systematisk i de informationssystemer, der anvendes af Kommissionen. Det forventes, at 83 % af de efterfølgende revisioner for perioden 2012-2016 vil blive udvalgt på grundlag af forskellige risikofaktorer, hvilket vil bidrage til at efterkomme Rettens anbefalinger.

Med hensyn til andre interne politikker vil anbefalingen blive yderligere analyseret i lyset af det nye programsæt med henblik på at nå til en omkostningseffektiv løsning.

| — | Anbefaling 3: i forbindelse med de nye programmer for forskning og andre interne politikker i perioden 2014-2020 yder rettidig, konsekvent og klar vejledning til modtagere og forvaltningsmyndigheder for så vidt angår de ændrede støtteberettigelses- og kontrolkrav. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: i forbindelse med de nye programmer for forskning og andre interne politikker i perioden 2014-2020 yder rettidig, konsekvent og klar vejledning til modtagere og forvaltningsmyndigheder for så vidt angår de ændrede støtteberettigelses- og kontrolkrav.

Kommissionen accepterer denne anbefaling og anerkender sin forpligtelse til at yde rettidig og effektiv vejledning til modtagerne. For programmerne for 2014-2020 er der allerede blevet ydet vejledning på et meget tidligere stadium end for noget tidligere program.

På forskningsområdet er et sæt vejledninger allerede tilgængelige på deltagerportalen (http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/funding/reference_docs.html).

Blandt disse dokumenter redegøres der i den kommenterede tilskudsaftale (AGA) under Horisont 2020 i detaljer, sammen med en lang række praktiske eksempler, for alle bestemmelserne i tilskudsaftalerne. Opmærksomheden er især blevet rettet mod de dele af tilskudsaftalen, der er væsensforskellige fra RP7, såsom de nye bestemmelser om personaleomkostninger.

På uddannelses- og kulturområdet har Kommissionen udviklet en omfattende vejledning for de nationale agenturer med henblik på forvaltningen af projekternes levetid og gennemførelsen af interne kontrolstandarder, herunder navnlig udvælgelse, udførelse og registrering af kontrol med modtagerne inden for rammerne af Erasmus+-programmet.

Der vil om nødvendigt blive udviklet yderligere målrettede vejledninger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

RESULTATERNE AF REVISIONEN FOR 2013 AF GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELAND

| 8.37. | Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland, der yder garantier for EU-lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Unionens kreditorer i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på EU-budgettet. I overensstemmelse med en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) varetager Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) den administrative forvaltning af fonden, mens EIB er ansvarlig for den finansielle forvaltning. |
| --- | --- |

8.37.

Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland, der yder garantier for EU-lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Unionens kreditorer i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på EU-budgettet. I overensstemmelse med en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) varetager Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) den administrative forvaltning af fonden, mens EIB er ansvarlig for den finansielle forvaltning.

| 8.38. | Rettens revision havde fokus på overholdelsen af aftalen mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank om den finansielle forvaltning af fonden og på Kommissionens overvågningsprocedurer. |
| --- | --- |

8.38.

Rettens revision havde fokus på overholdelsen af aftalen mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank om den finansielle forvaltning af fonden og på Kommissionens overvågningsprocedurer.

| 8.39. | Retten konstaterede, at den finansielle forvaltning af fonden i 2013 var i overensstemmelse med aftalen mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank, og at Kommissionen havde anvendt hensigtsmæssige overvågningsprocedurer. |
| --- | --- |

8.39.

Retten konstaterede, at den finansielle forvaltning af fonden i 2013 var i overensstemmelse med aftalen mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank, og at Kommissionen havde anvendt hensigtsmæssige overvågningsprocedurer.

| 8.40. | Den Europæiske Investeringsbank og Kommissionen anvender et benchmarkindeks til at undersøge fondens årlige resultat. I 2013 var afkastet af fondens portefølje 0,7914 %, hvilket er en underpræstation på 34 basispoint i forhold til benchmark. |
| --- | --- |

8.40.

Den Europæiske Investeringsbank og Kommissionen anvender et benchmarkindeks til at undersøge fondens årlige resultat. I 2013 var afkastet af fondens portefølje 0,7914 %, hvilket er en underpræstation på 34 basispoint i forhold til benchmark.

---

(1)  Retten beregner sit skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 2,6 % og 6,6 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(2)  http://eca.europa.eu

(3)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_02/SR13_02_DA.PDF.

(4)  Et delprogram under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

(5)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

(6)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition of underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

BILAG 8.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE FORSKNING OG ANDRE INTERNE POLITIKKER

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RP | LLP og YiA | Andet | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt: | 89 | 25 | 36 | 150 | 150 | 86 | 73 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 42 % | (37) | 56 % | (14) | 64 % | (23) | 49 % | (74) | 51 % | 51 % | 61 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 58 % | (52) | 44 % | (11) | 36 % | (13) | 51 % | (76) | 49 % | 49 % | 39 % |
| |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse efter fejltype |
| | Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl: | 29 % | (15) | 27 % | (3) | 31 % | (4) | 29 % | (22) | 32 % | 38 % | 33 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 71 % | (37) | 73 % | (8) | 69 % | (9) | 71 % | (54) | 68 % | 62 % | 67 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlforekomst | | 4,6 % | 3,9 % | ... | ... |
| |
| | Øvre fejlgrænse | | 6,6 % | |
| | Nedre fejlgrænse | | 2,6 % | |

2013

2012

2011

2010

RP

LLP og YiA

Andet

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

89

25

36

150

150

86

73

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

42 %

(37)

56 %

(14)

64 %

(23)

49 %

(74)

51 %

51 %

61 %

var behæftet med en eller flere fejl

58 %

(52)

44 %

(11)

36 %

(13)

51 %

(76)

49 %

49 %

39 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl:

29 %

(15)

27 %

(3)

31 %

(4)

29 %

(22)

32 %

38 %

33 %

Kvantificerbare fejl:

71 %

(37)

73 %

(8)

69 %

(9)

71 %

(54)

68 %

62 %

67 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlforekomst

4,6 %

3,9 %

...

...

Øvre fejlgrænse

6,6 %

Nedre fejlgrænse

2,6 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 8.2

RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN AF UDVALGTE SYSTEMER VEDRØRENDE FORSKNING OG ANDRE INTERNE POLITIKKER

Vurdering af det undersøgte system

| System | Attestering af omkostningsanmeldelser | Kontrol af omkostningsanmeldelser inden godkendelse af betalinger | Revision og inddrivelser | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Forskningsrammeprogram (RP7) | Delvis effektiv | Delvis effektiv | I/R (1) | Delvis effektiv |

System

Attestering af omkostningsanmeldelser

Kontrol af omkostningsanmeldelser inden godkendelse af betalinger

Revision og inddrivelser

Samlet vurdering

Forskningsrammeprogram (RP7)

Delvis effektiv

Delvis effektiv

I/R (1)

Delvis effektiv

---

(1)  Revision og inddrivelser giver sikkerhed på flerårig basis og ikke blot for et enkelt regnskabsår.

BILAG 8.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE FORSKNING OG ANDRE INTERNE POLITIKKER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | Retten anbefaler, at Kommissionen:






  — | i forbindelse med forskningsrammeprogrammerne: |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

Retten anbefaler, at Kommissionen:

—

i forbindelse med forskningsrammeprogrammerne:

Anbefaling 1:

gør en større indsats for at korrigere de fejl, der konstateres i de mellemliggende og endelige betalinger

X

Anbefaling 2:

styrker sine initiativer til at gøre støttemodtagerne og de uafhængige revisorer mere bevidste om de fejl, der konstateres under Rettens og Kommissionens efterfølgende revisioner

X

Anbefaling 3:

sikrer, at de eksterne revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på Kommissionens vegne, tilpasser deres procedurer til Kommissionens retningslinjer og faste praksis og navnlig øger kvaliteten af deres revisionsdokumentation.

X

Anbefaling 4:

| — | i forbindelse med gruppens andre interne politikker:
  hurtigst muligt udformer en strategi for efterfølgende revision af ICT-PSP-programmet, der bygger på GD INFSO's erfaringer med hensyn til strategier for risikobaseret efterfølgende revision af rammeprogramprojekter. |
| --- | --- |

—

i forbindelse med gruppens andre interne politikker:

hurtigst muligt udformer en strategi for efterfølgende revision af ICT-PSP-programmet, der bygger på GD INFSO's erfaringer med hensyn til strategier for risikobaseret efterfølgende revision af rammeprogramprojekter.

X

2010

Retten anbefaler, Kommissionen:

| — | i forbindelse med forskningsrammeprogrammerne: |
| --- | --- |

—

i forbindelse med forskningsrammeprogrammerne:

Anbefaling 1:

| i) | udnytter erfaringerne fra anvendelsen af GD INFSO’s metode for risikobaseret efterfølgende revision, som er et eksempel på god praksis, til yderligere at styrke Kommissionens forudgående kontrol med henblik på at kortlægge betalinger, som har en relativt høj risikoprofil, og |
| --- | --- |

i)

udnytter erfaringerne fra anvendelsen af GD INFSO’s metode for risikobaseret efterfølgende revision, som er et eksempel på god praksis, til yderligere at styrke Kommissionens forudgående kontrol med henblik på at kortlægge betalinger, som har en relativt høj risikoprofil, og

X

Anbefaling 2:

| ii) | for yderligere at øge revisionsattesternes pålidelighed intensiverer sine aktioner, så de uafhængige revisorer bliver mere opmærksomme på de støtteberettigelsesregler, udgifterne skal overholde, navnlig ved aktivt at informere revisorerne om tilfælde, hvor ikke-støtteberettigede omkostninger ikke er blevet identificeret (punkt 6.51). |
| --- | --- |

ii)

for yderligere at øge revisionsattesternes pålidelighed intensiverer sine aktioner, så de uafhængige revisorer bliver mere opmærksomme på de støtteberettigelsesregler, udgifterne skal overholde, navnlig ved aktivt at informere revisorerne om tilfælde, hvor ikke-støtteberettigede omkostninger ikke er blevet identificeret (punkt 6.51).

X

Anbefaling 3:

| — | i forbindelse med programmet for livslang læring fortsat lægger vægt på gennemførelse af primære kontroller. Den bør i særlig grad være opmærksom på at sikre sig, at de nationale kontorer mindst kontrollerer det minimum af sagsmapper, Kommissionen kræver, og at alle kontroller er korrekt dokumenteret. (punkt 6.51). |
| --- | --- |

—

i forbindelse med programmet for livslang læring fortsat lægger vægt på gennemførelse af primære kontroller. Den bør i særlig grad være opmærksom på at sikre sig, at de nationale kontorer mindst kontrollerer det minimum af sagsmapper, Kommissionen kræver, og at alle kontroller er korrekt dokumenteret. (punkt 6.51).

X

---

KAPITEL 9

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter

INDHOLD

| Indledning | 9.1-9.6 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved politikområdet | 9.3-9.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 9.5-9.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 9.7 |
| --- | --- |

| Undersøgelsen af de udvalgte kontrolsystemer | 9.8 |
| --- | --- |

| Bemærkninger om specifikke institutioner og organer | 9.9-9.17 |
| --- | --- |

| Kommissionen | 9.10-9.12 |
| --- | --- |

| Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) | 9.13-9.15 |
| --- | --- |

| Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Domstolen og andre institutioner og organer | 9.16 |
| --- | --- |

| Revisionsretten | 9.17 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 9.18-9.20 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 9.18 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 9.19-9.20 |
| --- | --- |

| Bilag 9.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

Bilag 9.1 —

| Bilag 9.2 — | Resultaterne af undersøgelsen af systemer vedrørende administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

Bilag 9.2 —

| Bilag 9.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger med hensyn til administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

Bilag 9.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af EU-institutionernes og -organernes administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter (1). De centrale oplysninger om de omfattede institutioner og organer og om udgifterne i 2013 gives i
  tabel
  9.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

9.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af EU-institutionernes og -organernes administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter (1). De centrale oplysninger om de omfattede institutioner og organer og om udgifterne i 2013 gives i
  tabel
  9.1
  .

Tabel 9.1 —   Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter — Centrale oplysninger 2013

| | | (millioner euro) |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Beskrivelse | Betalinger |
| Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter | Kommissionen | 6  544 |
| | Europa-Parlamentet | 1  770 |
| | Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 735 |
| | Det Europæiske Råd og Rådet | 496 |
| | Domstolen | 342 |
| | Revisionsretten | 132 |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 125 |
| | Regionsudvalget | 87 |
| | Den Europæiske Ombudsmand | 10 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 7 |
| |
| | Regnskabsårets betalinger i alt | 10  248 |
| | - forskud
   (11) | 19 |
| | + afregninger af forskud
   (11) | 371 |
| | Revideret population i alt | 10  600 |
| |
| | Regnskabsårets forpligtelser i alt | 10  505 |

(millioner euro)

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter

Kommissionen

6  544

Europa-Parlamentet

1  770

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

735

Det Europæiske Råd og Rådet

496

Domstolen

342

Revisionsretten

132

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

125

Regionsudvalget

87

Den Europæiske Ombudsmand

10

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

7

Regnskabsårets betalinger i alt

10  248

- forskud
   (11)

19

- afregninger af forskud
   (11)

371

Revideret population i alt

10  600

Regnskabsårets forpligtelser i alt

10  505

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 9.2. | Retten rapporterer særskilt om Den Europæiske Unions (EU's) agenturer og andre organer samt om Europaskolerne (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i Rettens mandat. |
| --- | --- |

9.2.

Retten rapporterer særskilt om Den Europæiske Unions (EU's) agenturer og andre organer samt om Europaskolerne (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i Rettens mandat.

Særlige karakteristika ved politikområdet

| 9.3. | Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer (lønninger, godtgørelser og pensioner), som tegner sig for 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. |
| --- | --- |

9.3.

Administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer (lønninger, godtgørelser og pensioner), som tegner sig for 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi.

| 9.4. | De væsentligste risici i relation til administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter er manglende overholdelse af indkøbsprocedurerne og gennemførelsen af kontrakter, ansættelsesprocedurerne samt beregningen af lønninger og godtgørelser. |
| --- | --- |

9.4.

De væsentligste risici i relation til administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter er manglende overholdelse af indkøbsprocedurerne og gennemførelsen af kontrakter, ansættelsesprocedurerne samt beregningen af lønninger og godtgørelser.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 9.5. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. I forbindelse med revisionen af administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

9.5.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2
  i
  bilag 1.1
  til kapitel 1. I forbindelse med revisionen af administrationsudgifter og dertil knyttede udgifter skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| a) | I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 153 betalingstransaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner inden for politikområdet. I 2013 bestod stikprøven af 95 betalinger af lønninger, pensioner og dertil knyttede godtgørelser, 17 betalinger i forbindelse med kontrakter vedrørende bygninger og 41 betalinger i relation til andre udgifter. |
| --- | --- |

a)

I revisionen indgik en undersøgelse af en stikprøve på 153 betalingstransaktioner, jf. definitionen i
  bilag 1.1
  , punkt 7. Stikprøven udformes på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle transaktioner inden for politikområdet. I 2013 bestod stikprøven af 95 betalinger af lønninger, pensioner og dertil knyttede godtgørelser, 17 betalinger i forbindelse med kontrakter vedrørende bygninger og 41 betalinger i relation til andre udgifter.

| b) | Systemundersøgelsen omfattede en vurdering af de overvågnings- og kontrolsystemer, som de enkelte institutioner og organer anvender til at sikre, at finansforordningen overholdes (3). |
| --- | --- |

b)

Systemundersøgelsen omfattede en vurdering af de overvågnings- og kontrolsystemer, som de enkelte institutioner og organer anvender til at sikre, at finansforordningen overholdes (3).

| c) | I forbindelse med vurderingen af kontrolsystemerne blev procedurerne for ansættelse af midlertidigt og kontraktansat personale samt af indkøbsprocedurerne i Kommissionen og i Domstolen (4) undersøgt. |
| --- | --- |

c)

I forbindelse med vurderingen af kontrolsystemerne blev procedurerne for ansættelse af midlertidigt og kontraktansat personale samt af indkøbsprocedurerne i Kommissionen og i Domstolen (4) undersøgt.

| d) | De årlige aktivitetsrapporter fra de fire af Kommissionens generaldirektorater og kontorer (5), som har det primære ansvar for administrationsudgifter og fra alle de andre institutioner og organer blev gennemgået. |
| --- | --- |

d)

De årlige aktivitetsrapporter fra de fire af Kommissionens generaldirektorater og kontorer (5), som har det primære ansvar for administrationsudgifter og fra alle de andre institutioner og organer blev gennemgået.

| e) | I revisionen indgik en undersøgelse af EU-institutionernes pensionsforpligtelse (6). Resultaterne af undersøgelsen gengives i punkt 1.10. |
| --- | --- |

e)

I revisionen indgik en undersøgelse af EU-institutionernes pensionsforpligtelse (6). Resultaterne af undersøgelsen gengives i punkt 1.10.

| 9.6. | Revisionsretten revideres af et eksternt revisionsfirma (7), som har udsendt en revisionsberetning om årsregnskabet for det regnskabsår, som løb fra den 1. januar 2013 til den 31. december 2013, og afgivet en erklæring med sikkerhed om den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens ressourcer og de kontrolprocedurer, der blev fulgt i 2013 (jf. punkt 9.17). |
| --- | --- |

9.6.

Revisionsretten revideres af et eksternt revisionsfirma (7), som har udsendt en revisionsberetning om årsregnskabet for det regnskabsår, som løb fra den 1. januar 2013 til den 31. december 2013, og afgivet en erklæring med sikkerhed om den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens ressourcer og de kontrolprocedurer, der blev fulgt i 2013 (jf. punkt 9.17).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.7. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . Af de 153 transaktioner, som indgik i Rettens revision, var 15 (10 %) behæftet med fejl. På grundlag af de ni fejl, den har kvantificeret, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 1,0 % (8). |
| --- | --- |

9.7.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . Af de 153 transaktioner, som indgik i Rettens revision, var 15 (10 %) behæftet med fejl. På grundlag af de ni fejl, den har kvantificeret, anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 1,0 % (8).

UNDERSØGELSEN AF DE UDVALGTE KONTROLSYSTEMER

| 9.8. | Resultaterne af Rettens systemundersøgelse er sammenfattet i
  bilag 9.2
  . |
| --- | --- |

9.8.

Resultaterne af Rettens systemundersøgelse er sammenfattet i
  bilag 9.2
  .

BEMÆRKNINGER OM SPECIFIKKE INSTITUTIONER OG ORGANER

| 9.9. | De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremsættes om de enkelte af Den Europæiske Unions institutioner og organer, påvirker ikke de samlede vurderinger i punkt 9.7 og 9.8. Selv om de ikke er væsentlige for administrationsudgifterne og de dertil knyttede udgifter som helhed, er de af betydning for den/det berørte institution eller organ. |
| --- | --- |

9.9.

De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremsættes om de enkelte af Den Europæiske Unions institutioner og organer, påvirker ikke de samlede vurderinger i punkt 9.7 og 9.8. Selv om de ikke er væsentlige for administrationsudgifterne og de dertil knyttede udgifter som helhed, er de af betydning for den/det berørte institution eller organ.

Kommissionen

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.10. | To sager i forbindelse med de fire undersøgte betalinger, som Det Fælles Forskningscenter (JRC) havde afholdt for levering af tjenesteydelser, var behæftet med fejl, fordi det ikke var dokumenteret, at alle ydelserne var blevet leveret i overensstemmelse med kontrakten. |
| --- | --- |

9.10.

To sager i forbindelse med de fire undersøgte betalinger, som Det Fælles Forskningscenter (JRC) havde afholdt for levering af tjenesteydelser, var behæftet med fejl, fordi det ikke var dokumenteret, at alle ydelserne var blevet leveret i overensstemmelse med kontrakten.

| 9.10. | Kommissionen tager begge konklusioner til efterretning og vil sikre, at alle bilag til bekræftelse af, at tjenesterne ydes i overensstemmelse med kontrakterne, foreligger. |
| --- | --- |

9.10.

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.11. | Retten undersøgte 66 betalinger afholdt af Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) og konstaterede, at tre transaktioner vedrørende lønninger og pensioner og to vedrørende godtgørelse af rejseomkostninger var behæftet med fejl. Endvidere blev der i 11 sager konstateret svagheder i forvaltningen af familietillæg, hvilket både skyldtes, at der manglede opdaterede oplysninger om medarbejderes personlige forhold, og fejl i beregningen af tillæg. Disse svagheder er af stort set samme art som dem, Retten konstaterede i de foregående år. |
| --- | --- |

9.11.

Retten undersøgte 66 betalinger afholdt af Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) og konstaterede, at tre transaktioner vedrørende lønninger og pensioner og to vedrørende godtgørelse af rejseomkostninger var behæftet med fejl. Endvidere blev der i 11 sager konstateret svagheder i forvaltningen af familietillæg, hvilket både skyldtes, at der manglede opdaterede oplysninger om medarbejderes personlige forhold, og fejl i beregningen af tillæg. Disse svagheder er af stort set samme art som dem, Retten konstaterede i de foregående år.

| 9.11. | Se Kommissionens svar på anbefaling 1. |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Vurderingen af kontrolsystemer var baseret på en undersøgelse af 15 ansættelses- og 19 indkøbsprocedurer, og der blev ikke konstateret alvorlige svagheder. |
| --- | --- |

9.12.

Vurderingen af kontrolsystemer var baseret på en undersøgelse af 15 ansættelses- og 19 indkøbsprocedurer, og der blev ikke konstateret alvorlige svagheder.

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten)

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| 9.13. | Revisorerne undersøgte 11 betalinger afholdt af EU-Udenrigstjenesten. Fire af disse var lønudbetalinger til ansatte, og heraf var én behæftet med fejl. Vedrørende den samme betaling blev der også konstateret svagheder i forvaltningen af familietillæg, som PMO varetager på vegne af EU-Udenrigstjenesten på grundlag af en serviceleveranceaftale. |
| --- | --- |

9.13.

Revisorerne undersøgte 11 betalinger afholdt af EU-Udenrigstjenesten. Fire af disse var lønudbetalinger til ansatte, og heraf var én behæftet med fejl. Vedrørende den samme betaling blev der også konstateret svagheder i forvaltningen af familietillæg, som PMO varetager på vegne af EU-Udenrigstjenesten på grundlag af en serviceleveranceaftale.

| 9.13. | Mellem 2012 og 2013 mindede EU-Udenrigstjenesten ved forskellige lejligheder de ansatte om deres pligt til at opgive godtgørelser fra andre kilder. I løbet af det seneste år har PMO desuden udvidet antallet af lande, på hvilke modulet vedrørende godtgørelser fra andre kilder anvendes; for 2014 omfatter dette efter planen også Østrig — det land, som den ansatte, hvis lønudbetaling blev kontrolleret på grundlag af oplysningerne fra PMO, kommer fra. |
| --- | --- |

9.13.

Da EU-Udenrigstjenesten blev oprettet, overførte den aktiviteter og ressourcer (6,5 stillinger) til PMO til beregning og betaling af honorarer. EU-Udenrigstjenesten registrerer ikke-afholdt ferie i IT-systemet Sysper 2. Efter registreringen følger PMO's udbetaling automatisk uden EU-Udenrigstjenestens inddragelse og i overensstemmelse med programmeringen af NAP (Nouvelle Application Paie), som forvaltes af PMO. Oplysninger fra Sysper 2 overføres til NAP, og NAP beregner skatteprocenten. Vi er derfor i kontakt med PMO for at få tilpasset NAP-programmet i overensstemmelse hermed.

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| 9.14. | Kontrakten om indkøb af sikkerhedstjenester i delegationen i Kenya (afholdte betalinger i 2013: 8 65  000 euro) var i strid med reglerne blevet forlænget til mere end to år. Forlængelsen skyldtes, at man i hovedkontoret konstaterede problemer i den udbudsprocedure, som delegationen iværksatte for rettidigt at kunne indgå en ny kontrakt om lignende ydelser til levering fremover. |
| --- | --- |

9.14.

Kontrakten om indkøb af sikkerhedstjenester i delegationen i Kenya (afholdte betalinger i 2013: 8 65  000 euro) var i strid med reglerne blevet forlænget til mere end to år. Forlængelsen skyldtes, at man i hovedkontoret konstaterede problemer i den udbudsprocedure, som delegationen iværksatte for rettidigt at kunne indgå en ny kontrakt om lignende ydelser til levering fremover.

| 9.14. | Som fremhævet i EU-Udenrigstjenestens hovedkontors »negative udtalelse« til begge udbud begik de udvalg, der var oprettet på delegationsniveau, fejl, navnlig i forbindelse med åbningen og evalueringen af ansøgningerne om deltagelse. En direkte konsekvens heraf var, at den daværende gældende kontrakt måtte forlænges. Den arbejdsgruppe, som blev oprettet i hovedkontoret for at håndtere sikkerhedskontrakter i delegationerne, tager sig nu af dette udbud samt fornyelsen af en række andre sikkerhedskontrakter. Den nye kontrakt ventes at blive tildelt ved udgangen af 2014. |
| --- | --- |

9.14.

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| 9.15. | En betaling vedrørende en kontrakt om IT-tjenester var fejlbehæftet, fordi det ikke var dokumenteret, at alle ydelserne var blevet leveret i overensstemmelse med den tildelte rammekontrakt. Endvidere konstaterede Retten, at proceduren med forhandling, som var fulgt ved indgåelsen af denne kontrakt, var mangelfuldt dokumenteret. |
| --- | --- |

9.15.

En betaling vedrørende en kontrakt om IT-tjenester var fejlbehæftet, fordi det ikke var dokumenteret, at alle ydelserne var blevet leveret i overensstemmelse med den tildelte rammekontrakt. Endvidere konstaterede Retten, at proceduren med forhandling, som var fulgt ved indgåelsen af denne kontrakt, var mangelfuldt dokumenteret.

| 9.15. | I løbet af projektets varighed har kontrahenten stillet nye telekommunikationsteknologier til rådighed for at forbedre kvaliteten af de eksisterende tjenester, der er omfattet af den tildelte rammekontrakt. Priserne på disse serviceforbedringer er indføjet i de relevante bestillingsformularer, som er dokumenter, der udgør en integrerende del af den specifikke kontrakt, der er indgået i henhold til den tildelte rammekontrakt. |
| --- | --- |

9.15.

Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Domstolen og andre institutioner og organer

PARLAMENTETS SVAR

| 9.16. | Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder i de 15 ansættelses- og de 15 indkøbsprocedurer, som Retten undersøgte i Domstolen som led i sin vurdering af kontrolsystemer. Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder med hensyn til de emner, der indgik i revisionen for så vidt angår Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

9.16.

Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder i de 15 ansættelses- og de 15 indkøbsprocedurer, som Retten undersøgte i Domstolen som led i sin vurdering af kontrolsystemer. Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder med hensyn til de emner, der indgik i revisionen for så vidt angår Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

| 9.16. | Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning. |
| --- | --- |

9.16.

SVAR FRA DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE

| 9.16. | EDPS tager resultaterne af Rettens analyse til efterretning. EDPS vil fortsat forbedre sit system for rettidig overvågning og kontrol. |
| --- | --- |

9.16.

Revisionsretten

| 9.17. | I den eksterne revisors beretning (9) hedder det, at årsregnskabet efter revisors opfattelse »giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af dens finansielle resultater og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato«. |
| --- | --- |

9.17.

I den eksterne revisors beretning (9) hedder det, at årsregnskabet efter revisors opfattelse »giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af dens finansielle resultater og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato«.

KONKLUSION OG ANBEFALINGEr

Konklusion for 2013

| 9.18. | For dette politikområde






  — | viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 1,0 % |
| --- | --- | --- |

9.18.

For dette politikområde

—

viser testen af transaktioner, at den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen er 1,0 %

| — | vurderes de undersøgte systemer som værende effektive (10). |
| --- | --- |

—

vurderes de undersøgte systemer som værende effektive (10).

Det samlede revisionsbevis indikerer, at de godkendte udgifter ikke er væsentlig fejlbehæftede.

Anbefalinger

| 9.19. | Bilag 9.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at implementere anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og 2011 fremsatte Retten 12 anbefalinger. Fire af disse er ikke blevet gennemgået i år som følge af Rettens rotationsmetode. De berørte institutioner og organer havde implementeret fem anbefalinger i de fleste henseender og tre i nogle henseender. |
| --- | --- |

9.19.

Bilag 9.3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er gjort med hensyn til at implementere anbefalingerne i Rettens tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og 2011 fremsatte Retten 12 anbefalinger. Fire af disse er ikke blevet gennemgået i år som følge af Rettens rotationsmetode. De berørte institutioner og organer havde implementeret fem anbefalinger i de fleste henseender og tre i nogle henseender.

| 9.20. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

9.20.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at:

9.20.

KOMMISSIONENS SVAR

| — | Anbefaling 1: Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten træffer yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf. punkt 9.11 og 9.13) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten træffer yderligere foranstaltninger til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og at de systemer, som skal sikre en rettidig behandling af dokumenter, som påvirker beregningen af familietillæg, forbedres (jf. punkt 9.11 og 9.13)

Denne anbefaling er blevet gentaget og kommenteret i bemærkningerne for 2013:

Der er truffet foranstaltninger til at afhjælpe afslørede fejl.

Den automatiske ajourføring af beløbene for tillæg af tilsvarende art er blevet gennemført og er fuldt operationel. Den automatiske ajourføring omfatter nu mere en 90 % af populationen. En yderligere udbygning er under forberedelse. Der udføres supplerende kontroller inden for rammerne af de eksisterende procedurer (tiltrædelse af tjenesten/fratrædelse).

I 2013 blev der gennemført et modul, der gjorde det muligt at angive tillæg af tilsvarende art. Et andet modul, der gjorde det muligt at angive ændringer i ægtefællens erhvervsmæssige aktivitet, blev lanceret i slutningen af juni 2014.

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

EU-Udenrigstjenesten har mindet de ansatte om deres pligt til rettidigt at give ajourførte oplysninger om deres personlige forhold og navnlig til at opgive godtgørelser fra andre kilder.

I 2012 og 2013 henvendte EU-Udenrigstjenesten sig i en personlig e-mail til alle ansatte, som havde opgivet indtægter fra andre kilder, og mindede dem om deres pligt til at ajourføre deres indtægtserklæring.

Der er desuden udsendt en påmindelse herom til alle ansatte i EU-Udenrigstjenesten i den ugentlige bulletin fra administrationen, og denne påmindelse er også offentliggjort på EU-Udenrigstjenestens websted.

RETTENS BEMÆRKNINGER

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTILS SVAR

| — | Anbefaling 2: EU-Udenrigstjenesten forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af mere støtte og vejledning til delegationerne fra hovedkontoret (jf. punkt 9.14 og 9.15). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: EU-Udenrigstjenesten forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af mere støtte og vejledning til delegationerne fra hovedkontoret (jf. punkt 9.14 og 9.15).

I overensstemmelse med finansforordningen skal indkøb i hovedkontoret og delegationerne til en værdi af over 60  000 EUR sendes i åbent udbud og godkendes inden udbudsbekendtgørelsens offentliggørelse eller kontraktens undertegnelse. En særlig afdeling i hovedkontoret godkender procedurerne og udbudsmaterialet. Denne afdeling yder desuden hjælp til ordregivende myndigheder i alle faser af et udbud.

Modeller og god praksis deles blandt de operationelle tjenester, navnlig delegationerne, for at forbedre kvaliteten og mindske de ordregivende myndigheders risici.

Takket være denne nye struktur er der konstateret en markant forbedring af kvaliteten af de udbud, som de operationelle afdelinger og delegationerne har forberedt siden 2012.

Der er lagt særlig vægt på kontrakter vedrørende sikkerhedstjenester, da det er den type kontrakter, som delegationerne oftest sender i udbud rundt om i verden.

I slutningen af 2013 blev der oprettet en arbejdsgruppe bestående af personer fra afdelingen for forudgående kontrol og fra afdelingen for feltsikkerhed for at strømline sikkerhedsrelaterede indkøb og sikre fristoverholdelsen.

---

(1)  Dette kapitel omfatter også udgifter, der i det almindelige budget er klassificeret som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde mere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker.

(2)  Rettens særlige årsberetninger om agenturer og andre organer offentliggøres i EU-Tidende. Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne sendes til Europaskolernes Øverste Råd, og en kopi sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.

(3)  Forudgående og efterfølgende kontrol, den interne revisionsfunktion, rapportering af undtagelser og interne kontrolstandarder.

(4)  Siden 2012 har Retten anvendt en rotationsmetode, som betyder, at systemrevisionen hvert år dækker to institutioner eller organer, og der udtages en stikprøve for hver institution eller hvert organ og for hvert system.

(5)  Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder, Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles og Generaldirektoratet for Informationsteknologi.

(6)  Denne pensionsforpligtelse er resultatet af en aktuarmæssig beregning udført af Eurostat, som rådgives af en ekstern konsulent.

(7)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(8)  Retten beregner sit skøn vedrørende fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten kan med 95 % sikkerhed sige, at fejlfrekvensen i populationen ligger mellem 0,0 % og 2,3 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(9)  Jf. den eksterne revisors beretning om regnskabet, som der henvises til i punkt 9.6.

(10)  Konklusionen om systemerne gælder kun for de systemer, som blev udvalgt til undersøgelsen, jf. definitionen af revisionens omfang i punkt 9.5.

(11)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmereoplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 7).

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2013.

BILAG 9.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE ADMINISTRATIONSUDGIFTER OG DERTIL KNYTTEDE UDGIFTER

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personale-relaterede udgifter | Bygnings-relaterede udgifter | Andre udgifter | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 95 | 17 | 41 | 153 | 151 | 56 | 58 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel af de testede transaktioner (antal), som: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 94 % | (89) | 82 % | (14) | 85 % | (35) | 90 % | (138) | 99 % | 93 % | 93 % |
| var behæftet med en eller flere fejl | 6 % | (6) | 18 % | (3) | 15 % | (6) | 10 % | (15) | 1 % | 7 % | 7 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Mest sandsynlige fejlprocent: | | | | | | | 1,0 % | 0,0 % | 0,1 % | 0,4 % |
| |
| Øvre fejlgrænse | | | | | | | 2,3 % | | | |
| Nedre fejlgrænse | | 0,0 % | |
| Noter: |

2013

2012

2011

2010

Personale-relaterede udgifter

Bygnings-relaterede udgifter

Andre udgifter

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

95

17

41

153

151

56

58

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel af de testede transaktioner (antal), som:

ikke var behæftet med fejl

94 %

(89)

82 %

(14)

85 %

(35)

90 %

(138)

99 %

93 %

93 %

var behæftet med en eller flere fejl

6 %

(6)

18 %

(3)

15 %

(6)

10 %

(15)

1 %

7 %

7 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent:

1,0 %

0,0 %

0,1 %

0,4 %

Øvre fejlgrænse

2,3 %

Nedre fejlgrænse

0,0 %

Noter:

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler blev stikprøven opdelt i segmenter.

Testresultaterne afspejler det enkelte segments forholdsmæssige andel inden for politikområdet.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

BILAG 9.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE ADMINISTRATIONSUDGIFTER OG DERTIL KNYTTEDE UDGIFTER

Vurdering af de undersøgte systemer

| System | Kommissionen | Domstolen | Andre institutioner og organer | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrale kontroller defineret i finansforordningen og de interne kontrolstandarder | Effektive | Effektive | Effektive | Effektive |
| Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte | Effektive | Effektive | Ikke vurderet | Effektive |
| Indkøbsaftaler | Effektive | Effektive | Ikke vurderet | Effektive |

System

Kommissionen

Domstolen

Andre institutioner og organer

Samlet vurdering

Centrale kontroller defineret i finansforordningen og de interne kontrolstandarder

Effektive

Effektive

Effektive

Effektive

Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte

Effektive

Effektive

Ikke vurderet

Effektive

Indkøbsaftaler

Effektive

Effektive

Ikke vurderet

Effektive

BILAG 9.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER MED HENSYN TIL ADMINISTRATIONSUDGIFTER OG DERTIL KNYTTEDE UDGIFTER

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig implementeret | Under implementering | Under implementering | Ikke relevant (1) | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | Anbefaling 1 (Europa-Parlamentet):


  Opdatering af de ansattes personlige forhold og af de tillæg, de modtager

  Europa-Parlamentet bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.12). | | Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder ved forvaltningen af familietillæg (jf. punkt 9.16). | | | | | Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning.

  Udestående |
| Anbefaling 2 (Kommissionen):


  Opdatering af de ansattes personlige forhold og af de tillæg, de modtager

  Kommissionen bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med jævne mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.19). | | | Der var fortsat svagheder i forvaltningen af familietillæg (jf. punkt 9.11). | | | | I 2013 blev der gennemført et modul, der gjorde det muligt at angive tillæg af tilsvarende art. Et andet modul, der gjorde det muligt for hver medarbejder at angive ændringer i ægtefællens erhvervsmæssige aktivitet, blev lanceret i slutningen af juni 2014. Der kan nu kun opnås ret til husstandstillæg på betingelse af, at der indgives en erklæring om ægtefællens indkomst. Med hensyn til ret til tillæg for børn over 18 år, over for hvem der består forsørgerpligt, skulle det i de kommende måneder også blive muligt automatisk at standse udbetalingen, hvis der ikke indgives en årlig erklæring om uddannelse. |
| 2011 | Anbefaling 3 (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil):


  Opdatering af de ansattes personlige forhold og af de tillæg, de modtager

  Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med jævne mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.25).) | | | Der var fortsat svagheder i forvaltningen af familietillæg (jf. punkt 9.13). | | | | EU-Udenrigstjenesten har mindet de ansatte om deres pligt til rettidigt at give ajourførte oplysninger om deres personlige forhold og navnlig til at opgive godtgørelser fra andre kilder.


  I 2012 og 2013 henvendte EU-Udenrigstjenesten sig i en personlig e-mail til alle ansatte, som havde opgivet indtægter fra andre kilder, og mindede dem om deres pligt til at ajourføre deres indtægtserklæring.


  Der er desuden udsendt en påmindelse herom til alle ansatte i EU-Udenrigstjenesten i den ugentlige bulletin fra administrationen, og denne påmindelse er også offentliggjort på EU-Udenrigstjenestens websted.

  Udestående |
| Anbefaling 4 (Europa-Parlamentet):


  Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

  Europa-Parlamentet bør træffe skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.13). Det bør endvidere sørge for, at der foreligger passende dokumentation for de ansættelsesbeslutninger, der træffes (jf. punkt 7.15 i årsberetningen for 2010). | | Ved undersøgelsen af 15 ansættelsesprocedurer i 2012 blev der ikke konstateret fejl eller svagheder (jf. punkt 9.11 i årsberetningen for 2012). | | | | | Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning. |
| 2011 | Anbefaling 5 (Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg):


  Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg bør tage skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere, eller når disse kontrakter forlænges eller ændres (jf. punkt 9.23 og 9.24 i årsberetningen for 2011). | | | | | X | | |
| Anbefaling 6 (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil):


  Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

  Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør træffe skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere, eller når disse kontrakter forlænges eller ændres (jf. punkt 9.26 i årsberetningen for 2011). | | | | | X | | I overgangsperioden, hvor et stort antal diplomater fra medlemsstaterne blev ansat som midlertidigt ansatte, kan der have været tilfælde, hvor kontrakterne først er blevet undertegnet, efter at de ansatte var tiltrådt deres stilling.


  Dette var en undtagelse. Alle ansatte blev ansat efter standardprocedurerne og den foreskrevne fremgangsmåde.


  EU-Udenrigstjenesten har taget de nødvendige skridt til at sikre, at dette ikke vil gentage sig. |
| Anbefaling 7 (Europa-Parlamentet):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  Europa-Parlamentet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.15-9.17 i årsberetningen for 2011). | | Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder ved undersøgelsen af 18 indkøbsprocedurer i 2012 (jf. punkt 9.12 i årsberetningen for 2012). | | | | | Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning. |
| 2011 | Anbefaling 8 (Det Europæiske Råd og Rådet):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  Rådet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.18 i årsberetningen for 2011). | | Retten konstaterede ingen alvorlige svagheder ved undersøgelsen af 15 indkøbsprocedurer i 2012 (jf. punkt 9.14 i årsberetningen for 2012). | | | | | Udestående |
| Anbefaling 9 (Kommissionen):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  Kommissionen bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.20 og 9.21 i årsberetningen for 2011). | | Der blev ikke konstateret nogen alvorlige svagheder i indkøbsprocedurerne (jf. punkt 9.12). | | | | | De pågældende tjenester har siden midten af 2011 gennemført flere forenklingsforanstaltninger inden for offentlige udbud med henblik på at forbedre kvaliteten af udbudsdokumenter. Overholdelse af finansforordningen sikres ved anvendelse af sund fornuft, hvilket fremmer deltagelsen af flere tilbudsgivere. |
| 2011 | Anbefaling 10 (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.28 i årsberetningen for 2011). | | | Der blev konstateret svagheder i indkøbsprocedurerne (jf. punkt 9.14 og 9.15). | | | | I overensstemmelse med finansforordningen skal indkøb i hovedkontoret og delegationerne til en værdi af over 60  000 EUR sendes i åbent udbud og godkendes inden udbudsbekendtgørelsens offentliggørelse eller kontraktens undertegnelse. En særlig afdeling i hovedkontoret godkender procedurerne og udbudsmaterialet. Denne afdeling yder desuden hjælp til ordregivende myndigheder i alle faser af et udbud.


  Modeller og god praksis deles blandt de operationelle tjenester, navnlig delegationerne, for at forbedre kvaliteten og mindske de ordregivende myndigheders risici.


  Takket være denne nye struktur er der konstateret en markant forbedring af kvaliteten af de udbud, som de operationelle afdelinger og delegationerne har forberedt siden 2012.


  Der er lagt særlig vægt på kontrakter vedrørende sikkerhedstjenester, da det er den type kontrakter, som delegationerne oftest sender i udbud rundt om i verden.


  I slutningen af 2013 blev der oprettet en arbejdsgruppe bestående af personer fra afdelingen for forudgående kontrol og fra afdelingen for feltsikkerhed for at strømline sikkerhedsrelaterede indkøb og sikre fristoverholdelsen. |
| 2010 | Anbefaling 11 (Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  For at forbedre indkøbsprocedurernes udformning og sikre en bedre samordning og gennemførelse af dem bør Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg sørge for, at de anvisningsberettigede udfører passende kontrol og får bedre vejledning (jf. punkt 7.27 i årsberetningen for 2010). | | | | | X | | |
| Anbefaling 12 (Regionsudvalget):


  Indgåelse af indkøbsaftaler

  For at forbedre indkøbsprocedurernes udformning og sikre en bedre samordning og gennemførelse af dem bør Regionsudvalget sørge for, at de anvisningsberettigede udfører passende kontrol og får bedre vejledning (jf. punkt 7.29 og 7.30 i årsberetningen for 2010). | | | | | X | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Institutionens svar

Fuldstændig implementeret

Under implementering

Under implementering

Ikke relevant (1)

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

Anbefaling 1 (Europa-Parlamentet):

Opdatering af de ansattes personlige forhold og af de tillæg, de modtager

Europa-Parlamentet bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med regelmæssige mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.12).

Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder ved forvaltningen af familietillæg (jf. punkt 9.16).

Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning.

Udestående

Anbefaling 2 (Kommissionen):

Opdatering af de ansattes personlige forhold og af de tillæg, de modtager

Kommissionen bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med jævne mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.19).

Der var fortsat svagheder i forvaltningen af familietillæg (jf. punkt 9.11).

I 2013 blev der gennemført et modul, der gjorde det muligt at angive tillæg af tilsvarende art. Et andet modul, der gjorde det muligt for hver medarbejder at angive ændringer i ægtefællens erhvervsmæssige aktivitet, blev lanceret i slutningen af juni 2014. Der kan nu kun opnås ret til husstandstillæg på betingelse af, at der indgives en erklæring om ægtefællens indkomst. Med hensyn til ret til tillæg for børn over 18 år, over for hvem der består forsørgerpligt, skulle det i de kommende måneder også blive muligt automatisk at standse udbetalingen, hvis der ikke indgives en årlig erklæring om uddannelse.

2011

Anbefaling 3 (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil):

Opdatering af de ansattes personlige forhold og af de tillæg, de modtager

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør træffe skridt til at sikre, at de ansatte med jævne mellemrum indsender dokumentation for deres personlige forhold, og indføre en ordning, som sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.25).)

Der var fortsat svagheder i forvaltningen af familietillæg (jf. punkt 9.13).

EU-Udenrigstjenesten har mindet de ansatte om deres pligt til rettidigt at give ajourførte oplysninger om deres personlige forhold og navnlig til at opgive godtgørelser fra andre kilder.

I 2012 og 2013 henvendte EU-Udenrigstjenesten sig i en personlig e-mail til alle ansatte, som havde opgivet indtægter fra andre kilder, og mindede dem om deres pligt til at ajourføre deres indtægtserklæring.

Der er desuden udsendt en påmindelse herom til alle ansatte i EU-Udenrigstjenesten i den ugentlige bulletin fra administrationen, og denne påmindelse er også offentliggjort på EU-Udenrigstjenestens websted.

Udestående

Anbefaling 4 (Europa-Parlamentet):

Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

Europa-Parlamentet bør træffe skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere (jf. årsberetningen for 2011, punkt 9.13). Det bør endvidere sørge for, at der foreligger passende dokumentation for de ansættelsesbeslutninger, der træffes (jf. punkt 7.15 i årsberetningen for 2010).

Ved undersøgelsen af 15 ansættelsesprocedurer i 2012 blev der ikke konstateret fejl eller svagheder (jf. punkt 9.11 i årsberetningen for 2012).

Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning.

2011

Anbefaling 5 (Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg):

Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg bør tage skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere, eller når disse kontrakter forlænges eller ændres (jf. punkt 9.23 og 9.24 i årsberetningen for 2011).

X

Anbefaling 6 (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil):

Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte medarbejdere

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør træffe skridt til at sikre, at bestemmelserne i de relevante forordninger anvendes, når der indgås kontrakter med ikke-fastansatte medarbejdere, eller når disse kontrakter forlænges eller ændres (jf. punkt 9.26 i årsberetningen for 2011).

X

I overgangsperioden, hvor et stort antal diplomater fra medlemsstaterne blev ansat som midlertidigt ansatte, kan der have været tilfælde, hvor kontrakterne først er blevet undertegnet, efter at de ansatte var tiltrådt deres stilling.

Dette var en undtagelse. Alle ansatte blev ansat efter standardprocedurerne og den foreskrevne fremgangsmåde.

EU-Udenrigstjenesten har taget de nødvendige skridt til at sikre, at dette ikke vil gentage sig.

Anbefaling 7 (Europa-Parlamentet):

Indgåelse af indkøbsaftaler

Europa-Parlamentet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.15-9.17 i årsberetningen for 2011).

Der blev ikke konstateret alvorlige svagheder ved undersøgelsen af 18 indkøbsprocedurer i 2012 (jf. punkt 9.12 i årsberetningen for 2012).

Parlamentet har taget Revisionsrettens bemærkninger til efterretning.

2011

Anbefaling 8 (Det Europæiske Råd og Rådet):

Indgåelse af indkøbsaftaler

Rådet bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.18 i årsberetningen for 2011).

Retten konstaterede ingen alvorlige svagheder ved undersøgelsen af 15 indkøbsprocedurer i 2012 (jf. punkt 9.14 i årsberetningen for 2012).

Udestående

Anbefaling 9 (Kommissionen):

Indgåelse af indkøbsaftaler

Kommissionen bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.20 og 9.21 i årsberetningen for 2011).

Der blev ikke konstateret nogen alvorlige svagheder i indkøbsprocedurerne (jf. punkt 9.12).

De pågældende tjenester har siden midten af 2011 gennemført flere forenklingsforanstaltninger inden for offentlige udbud med henblik på at forbedre kvaliteten af udbudsdokumenter. Overholdelse af finansforordningen sikres ved anvendelse af sund fornuft, hvilket fremmer deltagelsen af flere tilbudsgivere.

2011

Anbefaling 10 (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil):

Indgåelse af indkøbsaftaler

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør sørge for, at de anvisningsberettigede forbedrer indkøbsprocedurernes udformning, samordning og gennemførelse ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. punkt 9.28 i årsberetningen for 2011).

Der blev konstateret svagheder i indkøbsprocedurerne (jf. punkt 9.14 og 9.15).

I overensstemmelse med finansforordningen skal indkøb i hovedkontoret og delegationerne til en værdi af over 60  000 EUR sendes i åbent udbud og godkendes inden udbudsbekendtgørelsens offentliggørelse eller kontraktens undertegnelse. En særlig afdeling i hovedkontoret godkender procedurerne og udbudsmaterialet. Denne afdeling yder desuden hjælp til ordregivende myndigheder i alle faser af et udbud.

Modeller og god praksis deles blandt de operationelle tjenester, navnlig delegationerne, for at forbedre kvaliteten og mindske de ordregivende myndigheders risici.

Takket være denne nye struktur er der konstateret en markant forbedring af kvaliteten af de udbud, som de operationelle afdelinger og delegationerne har forberedt siden 2012.

Der er lagt særlig vægt på kontrakter vedrørende sikkerhedstjenester, da det er den type kontrakter, som delegationerne oftest sender i udbud rundt om i verden.

I slutningen af 2013 blev der oprettet en arbejdsgruppe bestående af personer fra afdelingen for forudgående kontrol og fra afdelingen for feltsikkerhed for at strømline sikkerhedsrelaterede indkøb og sikre fristoverholdelsen.

2010

Anbefaling 11 (Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg):

Indgåelse af indkøbsaftaler

For at forbedre indkøbsprocedurernes udformning og sikre en bedre samordning og gennemførelse af dem bør Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg sørge for, at de anvisningsberettigede udfører passende kontrol og får bedre vejledning (jf. punkt 7.27 i årsberetningen for 2010).

X

Anbefaling 12 (Regionsudvalget):

Indgåelse af indkøbsaftaler

For at forbedre indkøbsprocedurernes udformning og sikre en bedre samordning og gennemførelse af dem bør Regionsudvalget sørge for, at de anvisningsberettigede udfører passende kontrol og får bedre vejledning (jf. punkt 7.29 og 7.30 i årsberetningen for 2010).

X

---

(1)  Disse anbefalinger vil blive fulgt op i de kommende år under anvendelse af den rotationsmetode, som Retten følger i forbindelse med den dybtgående undersøgelse af institutionernes og organernes kontrolsystemer.

---

KAPITEL 10

Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet

INDHOLD

| Indledning | 10.1-10.2 |
| --- | --- |

| Del 1 — Fokus på performance | 10.3-10.16 |
| --- | --- |

| Programmeringsperioden 2007-2013 | 10.4-10.10 |
| --- | --- |

| Programmeringsperioden 2014-2020 | 10.11-10.16 |
| --- | --- |

| Del 2 — Kommissionens rapportering om performance | 10.17-10.39 |
| --- | --- |

| Kommissionens rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet | 10.18-10.22 |
| --- | --- |

| Gennemgang af evalueringsrapporten fra juni 2014 | 10.23-10.26 |
| --- | --- |

| Generaldirektoraternes planlægning af og rapportering om performance | 10.27-10.39 |
| --- | --- |

| Generelt | 10.28-10.31 |
| --- | --- |

| Planlægning af og rapportering om performance i tre udvalgte generaldirektorater | 10.32-10.39 |
| --- | --- |

| Del 3 — Resultaterne af Rettens revision vedrørende performance | 10.40-10.55 |
| --- | --- |

| Rettens særberetninger fra 2013 | 10.41-10.52 |
| --- | --- |

| EU-merværdi | 10.44-10.48 |
| --- | --- |

| Dødvægt | 10.49-10.52 |
| --- | --- |

| Opfølgning af anbefalinger i Rettens særberetninger | 10.53-10.55 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 10.56-10.65 |
| --- | --- |

| Konklusion | 10.56-10.63 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 10.64-10.65 |
| --- | --- |

| Bilag 10.1 — | Særberetninger vedtaget af Revisionsretten i 2013 |
| --- | --- |

Bilag 10.1 —

| Bilag 10.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet |
| --- | --- |

Bilag 10.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 10.1. | Dette kapitel har fokus på performance. Performance i Den Europæiske Union (EU) vurderes på grundlag af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) (1) og omfatter:






  a) | input — de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer samt de reguleringstiltag, som det kræver at gennemføre et program |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

10.1.

Dette kapitel har fokus på performance. Performance i Den Europæiske Union (EU) vurderes på grundlag af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsommelighed, produktivitet og effektivitet) (1) og omfatter:

a)

input — de finansielle, menneskelige, materielle og organisatoriske ressourcer samt de reguleringstiltag, som det kræver at gennemføre et program

| b) | output — programmets produkter |
| --- | --- |

b)

output — programmets produkter

| c) | resultater — programmets umiddelbare indvirkning på de direkte adressater eller modtagere |
| --- | --- |

c)

resultater — programmets umiddelbare indvirkning på de direkte adressater eller modtagere

| d) | effekt — de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU-foranstaltningen. |
| --- | --- |

d)

effekt — de langsigtede ændringer i samfundet, som i det mindste delvis kan tilskrives EU-foranstaltningen.

| 10.2. | Kapitlet består af tre dele. I første del behandles EU's budgetregler, og det vurderes, i hvilket omfang disse regler bevidst har fokus på performance. I anden del præsenteres Rettens bemærkninger om en række aspekter ved Kommissionens rapportering om performance, herunder dens rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet, den fjerde evalueringsrapport (2) og de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektører. I tredje del fremhæves nogle af hovedtemaerne i Rettens særberetninger fra 2013 (3) om performance og i Rettens opfølgning på, hvordan dens anbefalinger er implementeret. |
| --- | --- |

10.2.

Kapitlet består af tre dele. I første del behandles EU's budgetregler, og det vurderes, i hvilket omfang disse regler bevidst har fokus på performance. I anden del præsenteres Rettens bemærkninger om en række aspekter ved Kommissionens rapportering om performance, herunder dens rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet, den fjerde evalueringsrapport (2) og de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens generaldirektører. I tredje del fremhæves nogle af hovedtemaerne i Rettens særberetninger fra 2013 (3) om performance og i Rettens opfølgning på, hvordan dens anbefalinger er implementeret.

DEL 1 — FOKUS PÅ PERFORMANCE

| 10.3. | Denne del af kapitlet indeholder en analyse af, i hvilket omfang der i programmeringsperioden 2007-2013 var fokus på performance — og ikke kun på at bruge pengene i overensstemmelse med reglerne — samt en vurdering af de ændringer, der er foretaget med henblik på programmeringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

10.3.

Denne del af kapitlet indeholder en analyse af, i hvilket omfang der i programmeringsperioden 2007-2013 var fokus på performance — og ikke kun på at bruge pengene i overensstemmelse med reglerne — samt en vurdering af de ændringer, der er foretaget med henblik på programmeringsperioden 2014-2020.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Programmeringsperioden 2007-2013

| 10.4. | Det gælder for store dele af EU-budgettet — især de dele, hvor der er delt forvaltning — at de maksimale udgifter under udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR) fordeles på medlemsstaterne i årlige tildelinger. Kommissionen mener, at sådanne tildelinger er nødvendige af hensyn til programmeringen og den forudgående kvantificering af mål. Retten har imidlertid konstateret, at det er en udfordring at opnå gode kvalitative resultater ved hjælp af ordninger, hvor medlemsstaternes absorption af midler er et implicit mål — og i praksis ofte det væsentligste mål (4). |
| --- | --- |

10.4.

Det gælder for store dele af EU-budgettet — især de dele, hvor der er delt forvaltning — at de maksimale udgifter under udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR) fordeles på medlemsstaterne i årlige tildelinger. Kommissionen mener, at sådanne tildelinger er nødvendige af hensyn til programmeringen og den forudgående kvantificering af mål. Retten har imidlertid konstateret, at det er en udfordring at opnå gode kvalitative resultater ved hjælp af ordninger, hvor medlemsstaternes absorption af midler er et implicit mål — og i praksis ofte det væsentligste mål (4).

| 10.4. | Budgetmyndigheden mente, at de årlige tildelinger pr. medlemsstat var et vigtigt instrument til at nå frem til en aftale om den flerårige finansielle ramme (FFR). Tildelingerne blev derfor vedtaget i retsgrundlaget. |
| --- | --- |

10.4.

Absorptionen af midler er imidlertid ikke et implicit mål, men en forudsætning for at opnå resultater.

| 10.5. | Denne udfordring blev også konstateret i Rettens særberetning om effektiviteten af LIFE-programmets (5) miljøkomponent — »EU's miljømæssige rygrad«. Retten konkluderede, at de vejledende nationale tildelinger stillede sig i vejen for, at det var de bedste projekter, der blev udvalgt, fordi projekterne ikke kun blev udvalgt på grundlag af deres fordele, men også ud fra, hvilken medlemsstat de stammede fra. De nationale tildelinger medførte, at konkurrencen om at tiltrække finansiering til de bedste projekter foregik på nationalt niveau, i medlemsstaterne, og ikke i EU som helhed. Konsekvensen var, at nogle af de finansierede projekter ved udvælgelsen havde fået en dårligere bedømmelse end andre projekter, der ikke blev finansieret (6). |
| --- | --- |

10.5.

Denne udfordring blev også konstateret i Rettens særberetning om effektiviteten af LIFE-programmets (5) miljøkomponent — »EU's miljømæssige rygrad«. Retten konkluderede, at de vejledende nationale tildelinger stillede sig i vejen for, at det var de bedste projekter, der blev udvalgt, fordi projekterne ikke kun blev udvalgt på grundlag af deres fordele, men også ud fra, hvilken medlemsstat de stammede fra. De nationale tildelinger medførte, at konkurrencen om at tiltrække finansiering til de bedste projekter foregik på nationalt niveau, i medlemsstaterne, og ikke i EU som helhed. Konsekvensen var, at nogle af de finansierede projekter ved udvælgelsen havde fået en dårligere bedømmelse end andre projekter, der ikke blev finansieret (6).

| 10.5. | Inden for rammerne af direkte forvaltning har Kommissionen i den nye LIFE-forordning foreslået at fjerne de vejledende nationale tildelinger. De vil gradvist blive udfaset i næste programmeringsperiode. |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Den generelle fokusering på udgifter i stedet for resultatopnåelse gav Retten eksempler på i en række særberetninger offentliggjort i 2013 vedrørende udvikling af landdistrikter. Retten konstaterede ved revisionen af Kommissionens fælles overvågnings- og evalueringsramme, at Kommissionen og medlemsstaterne fokuserede på finansiel gennemførelse — at få brugt budgettet — frem for på opnåelse af resultater (7). Og både ved revisionen af støtten til fødevareindustrien og revisionen af foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne fandt Retten eksempler, hvor medlemsstaterne havde brugt penge på projekter, der ifølge deres egne udvælgelsessystemer kun i ringe grad kunne bidrage til at opfylde EU's mål (8). |
| --- | --- |

10.6.

Den generelle fokusering på udgifter i stedet for resultatopnåelse gav Retten eksempler på i en række særberetninger offentliggjort i 2013 vedrørende udvikling af landdistrikter. Retten konstaterede ved revisionen af Kommissionens fælles overvågnings- og evalueringsramme, at Kommissionen og medlemsstaterne fokuserede på finansiel gennemførelse — at få brugt budgettet — frem for på opnåelse af resultater (7). Og både ved revisionen af støtten til fødevareindustrien og revisionen af foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne fandt Retten eksempler, hvor medlemsstaterne havde brugt penge på projekter, der ifølge deres egne udvælgelsessystemer kun i ringe grad kunne bidrage til at opfylde EU's mål (8).

| 10.6. | Kommissionen har i sin tilsynsrolle i hele programmeringsperioden 2007-2013 insisteret på behovet for større selektivitet og målretning i gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

10.6.

Med hensyn til den fælles overvågnings- og evalueringsramme inden for udvikling af landdistrikter tages der hensyn til alle foreliggende data og oplysninger, f.eks. finansielle, overvågningsdata, evalueringsresultater osv., i de årlige møder med medlemsstaterne, for at vurdere udviklingen i forbindelse med gennemførelsen af programmerne og eventuelle behov for at tilpasse deres strategi og finansielle tildelinger.

| 10.7. | Bestemmelserne om anvendelse af finansielle korrektioner og inddrivelser viser også, at der i den lovgivningsmæssige ramme for perioden 2007-2013 var en tendens til primært at fokusere på at bruge pengene i overensstemmelse med reglerne. I årsberetningen for 2012 behandlede Retten de foranstaltninger, som Kommissionen kan træffe, når EU-udgifter under delt forvaltning ikke afholdes i overensstemmelse med reglerne. Alt efter omstændighederne kan anvendelsen af finansielle korrektioner og inddrivelser føre til tab af midler for enten medlemsstaten eller den endelige støttemodtager (9). |
| --- | --- |

10.7.

Bestemmelserne om anvendelse af finansielle korrektioner og inddrivelser viser også, at der i den lovgivningsmæssige ramme for perioden 2007-2013 var en tendens til primært at fokusere på at bruge pengene i overensstemmelse med reglerne. I årsberetningen for 2012 behandlede Retten de foranstaltninger, som Kommissionen kan træffe, når EU-udgifter under delt forvaltning ikke afholdes i overensstemmelse med reglerne. Alt efter omstændighederne kan anvendelsen af finansielle korrektioner og inddrivelser føre til tab af midler for enten medlemsstaten eller den endelige støttemodtager (9).

| 10.8. | På samhørighedsområdet gælder det, at hvis medlemsstaterne erklærer sig enige i, at bestemte udgifter ikke er afholdt i overensstemmelse med reglerne, kan de generelt erstatte ikke-støtteberettigede projekter med andre projekter. Medlemsstaterne meddeler hvert år omfanget af de udgifter, der er blevet erstattet, til Kommissionen. Kommissionen analyserer imidlertid ikke disse udgifter, og den har heller ikke vurderet deres potentielle indvirkning på den samlede performance på politikområdet. |
| --- | --- |

10.8.

På samhørighedsområdet gælder det, at hvis medlemsstaterne erklærer sig enige i, at bestemte udgifter ikke er afholdt i overensstemmelse med reglerne, kan de generelt erstatte ikke-støtteberettigede projekter med andre projekter. Medlemsstaterne meddeler hvert år omfanget af de udgifter, der er blevet erstattet, til Kommissionen. Kommissionen analyserer imidlertid ikke disse udgifter, og den har heller ikke vurderet deres potentielle indvirkning på den samlede performance på politikområdet.

| 10.8.-10.9. | I henhold til den lovgivningsmæssige ramme for 2007-2013, som er gældende i forbindelse med delt forvaltning, skal medlemsstaterne kun give oplysninger om de erstattede uregelmæssige udgifter (artikel 20, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1828/2006). De giver ikke oplysninger, som ville gøre det muligt at knytte de erstattede beløb til bestemte projekter, som leverer output og resultater, eftersom der ikke er noget lovkrav om dette. |
| --- | --- |

10.8.-10.9.

| 10.9. | Disse aspekter ved den lovgivningsmæssige ramme — finansielle korrektioner, inddrivelser og erstatningsprojekter — kommer i spil, når der er problemer med regeloverholdelsen. Der er ikke nogen tilsvarende proces, der går i gang, når projekter og programmer ikke har leveret de forventede virkninger og resultater. |
| --- | --- |

10.9.

Disse aspekter ved den lovgivningsmæssige ramme — finansielle korrektioner, inddrivelser og erstatningsprojekter — kommer i spil, når der er problemer med regeloverholdelsen. Der er ikke nogen tilsvarende proces, der går i gang, når projekter og programmer ikke har leveret de forventede virkninger og resultater.

| 10.10. | På grundlag af sit revisionsarbejde har Retten konstateret, at projektudvælgelsen under delt forvaltning — som foretages af medlemsstaterne — for det første har fokuseret på at anvende alle de disponible EU-midler, for det andet på at overholde reglerne, og først for det tredje — og i begrænset omfang — på projekternes forventede performance (10). Eftersom erstatningsprojekter udvælges på samme måde som de projekter, der skal erstattes, sker det efter den samme prioritering. Efter Rettens mening bør regeloverholdelse og performance veje lige tungt gennem hele projektcyklussen. |
| --- | --- |

10.10.

På grundlag af sit revisionsarbejde har Retten konstateret, at projektudvælgelsen under delt forvaltning — som foretages af medlemsstaterne — for det første har fokuseret på at anvende alle de disponible EU-midler, for det andet på at overholde reglerne, og først for det tredje — og i begrænset omfang — på projekternes forventede performance (10). Eftersom erstatningsprojekter udvælges på samme måde som de projekter, der skal erstattes, sker det efter den samme prioritering. Efter Rettens mening bør regeloverholdelse og performance veje lige tungt gennem hele projektcyklussen.

| 10.10. | Kommissionen bemærker, at performancekriterierne er indbygget i udvælgelsen af de enkelte projekter, der skal finansieres. |
| --- | --- |

10.10.

Medlemsstaterne bør gennem anvendelse af vægtede udvælgelseskriterier kunne identificere de projekter, der bedst kan bidrage til at nå resultaterne.

Programmeringsperioden 2014-2020

| 10.11. | I sit svar på Rettens årsberetning for 2012 anførte Kommissionen, at der i den nye programmeringsperiode, 2014-2020, ville være mere fokus på performance, og den fremhævede fem specifikke aspekter (11): |
| --- | --- |

10.11.

I sit svar på Rettens årsberetning for 2012 anførte Kommissionen, at der i den nye programmeringsperiode, 2014-2020, ville være mere fokus på performance, og den fremhævede fem specifikke aspekter (11):

| a) | en fornyet evalueringsstrategi, som fastsat i forordningen om fælles bestemmelser (12). Det er for tidligt at vurdere, hvordan de nye bestemmelser fungerer |
| --- | --- |

a)

en fornyet evalueringsstrategi, som fastsat i forordningen om fælles bestemmelser (12). Det er for tidligt at vurdere, hvordan de nye bestemmelser fungerer

| b) | makroøkonomiske betingelser, der knytter udbetalingen af EU-midler sammen med medlemsstaternes overholdelse af kravene vedrørende økonomisk styring som fastlagt i forbindelse med det europæiske semester (13). Hvis medlemsstaterne ikke overholder kravene, kan Kommissionen suspendere betalingerne, indtil partnerskabsaftalerne (jf. tekstboks 10.1) eller de relevante programmer er revideret (14) |
| --- | --- |

b)

makroøkonomiske betingelser, der knytter udbetalingen af EU-midler sammen med medlemsstaternes overholdelse af kravene vedrørende økonomisk styring som fastlagt i forbindelse med det europæiske semester (13). Hvis medlemsstaterne ikke overholder kravene, kan Kommissionen suspendere betalingerne, indtil partnerskabsaftalerne (jf. tekstboks 10.1) eller de relevante programmer er revideret (14)

| | Tekstboks 10.1 —   Partnerskabsaftaler

  Et centralt element i den ændrede ramme for udbetaling af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) er partnerskabsaftalerne mellem de enkelte medlemsstater og Kommissionen. I disse aftaler angives det, hvordan medlemsstaterne agter at anvende de disponible EU-midler til at nå deres målsætninger, mens de nærmere detaljer — f.eks. om mål og delmål — fastsættes i de operationelle programmer, dvs. på et lavere niveau (15). |
| --- | --- |

Tekstboks 10.1 —   Partnerskabsaftaler

Et centralt element i den ændrede ramme for udbetaling af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) er partnerskabsaftalerne mellem de enkelte medlemsstater og Kommissionen. I disse aftaler angives det, hvordan medlemsstaterne agter at anvende de disponible EU-midler til at nå deres målsætninger, mens de nærmere detaljer — f.eks. om mål og delmål — fastsættes i de operationelle programmer, dvs. på et lavere niveau (15).

| c) | en styrket interventionslogik, der knytter EU's mål og medlemsstaternes mål sammen. Ved planlægningen af operationelle programmer skal medlemsstaterne fokusere på det ønskede resultat, før de overvejer, hvordan de vil opnå det |
| --- | --- |

c)

en styrket interventionslogik, der knytter EU's mål og medlemsstaternes mål sammen. Ved planlægningen af operationelle programmer skal medlemsstaterne fokusere på det ønskede resultat, før de overvejer, hvordan de vil opnå det

| d) | forhåndsbetingelser, der skal sikre de rigtige rammer for en effektiv anvendelse af ESI-fondene, f.eks. at der foreligger relevante strategier/planer (16). Medlemsstaterne skal i partnerskabsaftaler og operationelle programmer dokumentere, at de opfylder de relevante forhåndsbetingelser eller har lagt planer med henblik på at opfylde dem senest ved udgangen af 2016. Gør de ikke det, kan Kommissionen suspendere betalingerne |
| --- | --- |

d)

forhåndsbetingelser, der skal sikre de rigtige rammer for en effektiv anvendelse af ESI-fondene, f.eks. at der foreligger relevante strategier/planer (16). Medlemsstaterne skal i partnerskabsaftaler og operationelle programmer dokumentere, at de opfylder de relevante forhåndsbetingelser eller har lagt planer med henblik på at opfylde dem senest ved udgangen af 2016. Gør de ikke det, kan Kommissionen suspendere betalingerne

| e) | en resultatreserve, som beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

e)

en resultatreserve, som beskrevet nedenfor.

| 10.12. | Resultatreserven er det væsentligste incitament for medlemsstaterne til fortsat at fokusere på performance, når programmerne er gået i gang (17). I tekstboks 10.2 forklares det, hvordan resultatreserven skal fungere. |
| --- | --- |

10.12.

Resultatreserven er det væsentligste incitament for medlemsstaterne til fortsat at fokusere på performance, når programmerne er gået i gang (17). I tekstboks 10.2 forklares det, hvordan resultatreserven skal fungere.

| 10.12. | Resultatreserven er et af de væsentligste incitamenter for medlemsstaterne til at fokusere på performance. Tydelige indikatorer i programmer og gennemsigtig rapportering af dem er ligeledes en vigtig del af ansvarligheden og tilskynder til at fokusere på performance. |
| --- | --- |

10.12.

Tekstboks 10.2 —   Resultatreserven

I forordning (EU) nr. 1303/2013, artikel 20, 21 og 22, angives det, hvordan resultatreserven skal fungere. Hovedtrækkene er som følger:

| — | Ved starten af programmeringsperioden fastlægger Kommissionen og hver enkelt medlemsstat i partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer, hvilke specifikke prioriteter i programmerne der skal danne grundlag for tildelingen af en resultatreserve på 6 %. |
| --- | --- |

—

Ved starten af programmeringsperioden fastlægger Kommissionen og hver enkelt medlemsstat i partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer, hvilke specifikke prioriteter i programmerne der skal danne grundlag for tildelingen af en resultatreserve på 6 %.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| — | I 2019 gennemgår Kommissionen, sammen med medlemsstaterne, realiseringen af delmål for de valgte prioriteter på baggrund af de årlige gennemførelsesrapporter, medlemsstaterne forelægger det år. |
| --- | --- |

—

I 2019 gennemgår Kommissionen, sammen med medlemsstaterne, realiseringen af delmål for de valgte prioriteter på baggrund af de årlige gennemførelsesrapporter, medlemsstaterne forelægger det år.

| — | Hvis resultaterne anses for tilfredsstillende, frigiver Kommissionen resultatreserven på 6 %. Hvis ikke, foreslår medlemsstaterne en omfordeling af reserven til andre prioriteter. |
| --- | --- |

—

Hvis resultaterne anses for tilfredsstillende, frigiver Kommissionen resultatreserven på 6 %. Hvis ikke, foreslår medlemsstaterne en omfordeling af reserven til andre prioriteter.

| — | Hvis der er dokumentation for, at der har været en »alvorlig mangel« med hensyn til at nå delmål, kan Kommissionen under visse omstændigheder suspendere udbetalingen af resultatreserven. |
| --- | --- |

—

Hvis der er dokumentation for, at der har været en »alvorlig mangel« med hensyn til at nå delmål, kan Kommissionen under visse omstændigheder suspendere udbetalingen af resultatreserven.

| 10.13. | I perioden 2007-2013 (18) var muligheden for at bruge en resultatreserve (dog ikke i forbindelse med ELFUL) uddelegeret til medlemsstaterne (19). Der var imidlertid kun to medlemsstater, Polen og Italien, der valgte at gøre brug af denne mulighed, og i begge tilfælde var der reelt meget lidt eller slet ikke fokus på performance. |
| --- | --- |

10.13.

I perioden 2007-2013 (18) var muligheden for at bruge en resultatreserve (dog ikke i forbindelse med ELFUL) uddelegeret til medlemsstaterne (19). Der var imidlertid kun to medlemsstater, Polen og Italien, der valgte at gøre brug af denne mulighed, og i begge tilfælde var der reelt meget lidt eller slet ikke fokus på performance.

| 10.14. | Om resultatreserven kan komme til at fungere mere effektivt end tidligere, afhænger af, i hvor høj grad Kommissionen har held med f.eks. |
| --- | --- |

10.14.

Om resultatreserven kan komme til at fungere mere effektivt end tidligere, afhænger af, i hvor høj grad Kommissionen har held med f.eks.

| a) | at forhandle hensigtsmæssige mål og delmål på plads ved programmeringsperiodens start. Målene skal fastsættes på det rigtige niveau — de skal være krævende nok til, at opfyldelsen af dem ikke blot er en formalitet, men samtidig skal medlemsstaterne have en realistisk mulighed for at opfylde dem |
| --- | --- |

a)

at forhandle hensigtsmæssige mål og delmål på plads ved programmeringsperiodens start. Målene skal fastsættes på det rigtige niveau — de skal være krævende nok til, at opfyldelsen af dem ikke blot er en formalitet, men samtidig skal medlemsstaterne have en realistisk mulighed for at opfylde dem

| b) | at indhente nøjagtige, pålidelige og rettidige data fra medlemsstaterne, så den kan vurdere, om målene er nået. |
| --- | --- |

b)

at indhente nøjagtige, pålidelige og rettidige data fra medlemsstaterne, så den kan vurdere, om målene er nået.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.15. | De delmål, der anvendes i forbindelse med resultatreserven, skal imidlertid omfatte finansielle indikatorer, indikatorer for output og kun eventuelt resultatindikatorer (20). Retten har i sine særberetninger generelt ikke konstateret væsentlige problemer med output — vanskelighederne opstår normalt med hensyn til resultater/effekt. I praksis vil der i forbindelse med resultatreserven kun blive gjort brug af resultatindikatorer i begrænset omfang, da Kommissionen ikke har planer om at bruge resultatindikatorer på andre områder end ESF-området, fordi EU-finansierede programmer ikke i sig selv har tilstrækkelig indflydelse på resultatopnåelsen, og der kan gå lang tid mellem udbetalingen af pengene og opnåelsen af resultaterne. Forordningen fastsætter også, at der ikke kan tages hensyn til resultatindikatorer ved afgørelser om suspendering af betalinger fra resultatreserven eller pålæggelse af finansielle korrektioner. Med anvendelsen af finansielle indikatorer som grundlag for betalinger fra resultatreserven risikerer man at gå tilbage til at fokusere på absorption i stedet for performance. |
| --- | --- |

10.15.

De delmål, der anvendes i forbindelse med resultatreserven, skal imidlertid omfatte finansielle indikatorer, indikatorer for output og kun eventuelt resultatindikatorer (20). Retten har i sine særberetninger generelt ikke konstateret væsentlige problemer med output — vanskelighederne opstår normalt med hensyn til resultater/effekt. I praksis vil der i forbindelse med resultatreserven kun blive gjort brug af resultatindikatorer i begrænset omfang, da Kommissionen ikke har planer om at bruge resultatindikatorer på andre områder end ESF-området, fordi EU-finansierede programmer ikke i sig selv har tilstrækkelig indflydelse på resultatopnåelsen, og der kan gå lang tid mellem udbetalingen af pengene og opnåelsen af resultaterne. Forordningen fastsætter også, at der ikke kan tages hensyn til resultatindikatorer ved afgørelser om suspendering af betalinger fra resultatreserven eller pålæggelse af finansielle korrektioner. Med anvendelsen af finansielle indikatorer som grundlag for betalinger fra resultatreserven risikerer man at gå tilbage til at fokusere på absorption i stedet for performance.

| 10.16. | De nye bestemmelser er velkomne, og oprettelsen af en resultatreserve kan måske tilskynde til at sætte mere fokus på resultater. Dog vil effekten sandsynligvis blive marginal, da der i rammen for 2014-2020 stadig ikke er nogen egentlige finansielle incitamenter eller sanktioner knyttet til de resultater, der opnås med EU-midler. |
| --- | --- |

10.16.

De nye bestemmelser er velkomne, og oprettelsen af en resultatreserve kan måske tilskynde til at sætte mere fokus på resultater. Dog vil effekten sandsynligvis blive marginal, da der i rammen for 2014-2020 stadig ikke er nogen egentlige finansielle incitamenter eller sanktioner knyttet til de resultater, der opnås med EU-midler.

| 10.16. | Offentliggørelse af resultatdata fra de årlige gennemførelsesrapporter samt evalueringskravene (forpligtelse til mindst én konsekvensevaluering for hver prioritet) skal starte en politisk drøftelse og reel ansvarlighed. |
| --- | --- |

10.16.

Derudover vil Kommissionen som fastlagt i den lovgivningsmæssige ramme for 2014-2020 (artikel 22, stk. 6 og 7, i forordning nr. 1303/2013) kunne indføre sanktioner over for medlemsstaterne i tilfælde af der er en alvorlig mangel med hensyn til at nå målene som følge af resultatrammen (artikel 22, stk. 6, i forordning nr. 1303/2013) og ved afslutningen (artikel 22, stk. 7).

DEL 2 — KOMMISSIONENS RAPPORTERING OM PERFORMANCE

| 10.17. | Denne del af kapitlet dækker tre elementer: rammen for rapportering om Kommissionens performance, den fjerde evalueringsrapport og Kommissionens generaldirektoraters rapportering om performance. |
| --- | --- |

10.17.

Denne del af kapitlet dækker tre elementer: rammen for rapportering om Kommissionens performance, den fjerde evalueringsrapport og Kommissionens generaldirektoraters rapportering om performance.

Kommissionens rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet

| 10.18. | Kommissionen producerer en bred vifte af publikationer om forskellige emner og til forskellige modtagere. I henhold til lovgivningen skal den hvert år rapportere om, hvordan den har varetaget sin forpligtelse til at gennemføre budgettet (21), i tre særskilte dokumenter (22): |
| --- | --- |

10.18.

Kommissionen producerer en bred vifte af publikationer om forskellige emner og til forskellige modtagere. I henhold til lovgivningen skal den hvert år rapportere om, hvordan den har varetaget sin forpligtelse til at gennemføre budgettet (21), i tre særskilte dokumenter (22):

| 10.18. | I henhold til den nuværende praksis tjener de tre rapporter forskellige formål og supplerer hinanden. I den sammenfattende rapport fokuseres der på Kommissionens forvaltningsmæssige resultater, i evalueringsrapporten i henhold til artikel 318 fokuseres der på de opnåede resultater i udgiftsprogrammerne, og i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning på de budgetmæssige aspekter og budgetforvaltningen. |
| --- | --- |

10.18.

| a) | »beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning«, der indeholder en redegørelse for, hvordan de mål, der er opstillet for regnskabsåret, er virkeliggjort i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning (23) |
| --- | --- |

a)

»beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning«, der indeholder en redegørelse for, hvordan de mål, der er opstillet for regnskabsåret, er virkeliggjort i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning (23)

| b) | »den sammenfattende rapport«, som er en sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter, der bl.a. redegør for opnåelsen af politikmål (24), og |
| --- | --- |

b)

»den sammenfattende rapport«, som er en sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter, der bl.a. redegør for opnåelsen af politikmål (24), og

| c) | »evalueringsrapporten« om Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået (25). |
| --- | --- |

c)

»evalueringsrapporten« om Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået (25).

| 10.19. | I praksis indeholder beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning og den sammenfattende rapport ingen eller kun få oplysninger om performance. Den sammenfattende rapport for 2013 indeholder nogle generelle oplysninger om Kommissionens ramme for resultatstyring, men der gøres ingen forsøg på at give nærmere oplysninger om, hvad der i det pågældende år blev opnået ved hjælp af EU-budgettet. |
| --- | --- |

10.19.

I praksis indeholder beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning og den sammenfattende rapport ingen eller kun få oplysninger om performance. Den sammenfattende rapport for 2013 indeholder nogle generelle oplysninger om Kommissionens ramme for resultatstyring, men der gøres ingen forsøg på at give nærmere oplysninger om, hvad der i det pågældende år blev opnået ved hjælp af EU-budgettet.

| 10.19. | Hvad angår beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, henvises der i gennemførelsesbestemmelserne til, at beretningen skal indeholde en beskrivelse af de opnåede mål. Retten antager, at dette vedrører politikmål, men Kommissionen mener imidlertid, at dette vedrører mål inden for budgetforvaltning. I gennemførelsesbestemmelsernes artikel 227 anføres det, at beretningen »skal indeholde en nøjagtig redegørelse for, hvordan de mål, der er opstillet for regnskabsåret, er virkeliggjort i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning«. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning indeholder i overensstemmelse med artikel 142, stk. 2, i finansforordningen detaljerede oplysninger, i både tabeller og tekst, om den opnåede udnyttelsesgrad og en forklaring af, hvordan budgetforvaltningsværktøjerne som f.eks. overførsler og ændringsbudgetter er blevet anvendt til at opnå den maksimale udnyttelse og sikre tilstrækkelige tildelinger til prioriteter. Den omhandler således elementerne i finansforordningen (artikel 142, stk. 2) og gennemførelsesbestemmelserne (artikel 227), idet der også tages højde for, at det i artikel 227 i gennemførelsesbestemmelserne anføres, at beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning skal være adskilt fra beretningerne om gennemførelsen af budgettet. |
| --- | --- |

10.19.

Hvad angår den sammenfattende rapport, påpeger Kommissionen, at forskellige aspekter af performance ud over henvisningen til Kommissionens rammer for resultatstyring som angivet i svaret til 10.58 er dækket.

| 10.20. | Som fastsat i lovgivningen er alle tre dokumenter adresseret til Europa-Parlamentet og Rådet (26). For så vidt angår timing sigter Kommissionen mod at offentliggøre evalueringsrapporten og den sammenfattende rapport i juni år n+1, mens finansforordningen fastsætter, at beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning skal foreligge tidligere, senest den 31. marts år n+1. Evalueringsrapporten skal specifikt anvendes i dechargeprocessen, men ellers er det præcise formål med de forskellige dokumenter ikke klart angivet i lovgivningen. Hvis man betragter disse tre dokumenter samlet, konstaterer man således overlapninger, der skyldes lovgivningen, såvel som mangler og uoverensstemmelser. |
| --- | --- |

10.20.

Som fastsat i lovgivningen er alle tre dokumenter adresseret til Europa-Parlamentet og Rådet (26). For så vidt angår timing sigter Kommissionen mod at offentliggøre evalueringsrapporten og den sammenfattende rapport i juni år n+1, mens finansforordningen fastsætter, at beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning skal foreligge tidligere, senest den 31. marts år n+1. Evalueringsrapporten skal specifikt anvendes i dechargeprocessen, men ellers er det præcise formål med de forskellige dokumenter ikke klart angivet i lovgivningen. Hvis man betragter disse tre dokumenter samlet, konstaterer man således overlapninger, der skyldes lovgivningen, såvel som mangler og uoverensstemmelser.

| 10.20. | Kommissionen mener, at denne rapporteringspraksis, hvor alle disse rapporter spiller en bestemt rolle og tjener et bestemt formål, stemmer overens med de retlige og operationelle bestemmelser på forskellige niveauer (TEUF, finansforordningen og Kommissionens interne stående instrukser). |
| --- | --- |

10.20.

Kommissionen har taget højde for tidligere vejledning i de forskellige dechargerapporter fra EP, Rådet og Rettens årsberetninger. Denne vejledning angav f.eks. i hvilken retning artikel 318-rapporten skulle udvikles. Kommissionen mener derfor ikke, i overensstemmelse med den allerede modtagne vejledning, at det er tilrådeligt at revidere denne rapporteringspraksis yderligere.

| 10.21. | Kommissionen har gentagne gange understreget, at EU-merværdi bør være et vigtigt kriterium for, om det er berettiget at finansiere udgifter over EU-budgettet (27). Vigtigheden af dette begreb er blevet bekræftet af Europa-Parlamentet og Rådet. Imidlertid giver ingen af de tre centrale dokumenter fra 2013 et samlet overblik over resultaterne med hensyn til EU-merværdi. Dette er en væsentlig mangel i rapporteringen. |
| --- | --- |

10.21.

Kommissionen har gentagne gange understreget, at EU-merværdi bør være et vigtigt kriterium for, om det er berettiget at finansiere udgifter over EU-budgettet (27). Vigtigheden af dette begreb er blevet bekræftet af Europa-Parlamentet og Rådet. Imidlertid giver ingen af de tre centrale dokumenter fra 2013 et samlet overblik over resultaterne med hensyn til EU-merværdi. Dette er en væsentlig mangel i rapporteringen.

| 10.21. | Da Kommissionen foreslog de nye udgiftsprogrammer, gjorde den en stor indsats for at forudsige EU-merværdien af de enkelte programmer. Hvor medlovgiverne delte denne holdning, vedtog de de foreslåede udgiftsprogrammer. Kommissionen vil forvalte disse programmer og vil rapportere om EU-merværdien, som er et af de aspekter, som vurderes i de efterfølgende evalueringer. Disse evalueringer er offentligt tilgængelige, og artikel 318-rapporten indeholder oplysninger om EU-merværdi. |
| --- | --- |

10.21.

| 10.22. | Oplysningerne præsenteres forskelligt i de tre dokumenter, hvilket vanskeliggør en sammenligning. I beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning og evalueringsrapporten præsenteres oplysningerne på grundlag af udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR), mens den tilsvarende del af den sammenfattende rapport er baseret på de kategorier, der er anvendt i EU-budgettet (»budgetafsnit«). Det er ikke umiddelbart muligt at afstemme disse to forskellige strukturer og fastlægge, hvordan de svarer til hinanden. Det er derfor praktisk talt umuligt for læserne at bruge disse dokumenter som kilder til supplerende oplysninger. |
| --- | --- |

10.22.

Oplysningerne præsenteres forskelligt i de tre dokumenter, hvilket vanskeliggør en sammenligning. I beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning og evalueringsrapporten præsenteres oplysningerne på grundlag af udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (FFR), mens den tilsvarende del af den sammenfattende rapport er baseret på de kategorier, der er anvendt i EU-budgettet (»budgetafsnit«). Det er ikke umiddelbart muligt at afstemme disse to forskellige strukturer og fastlægge, hvordan de svarer til hinanden. Det er derfor praktisk talt umuligt for læserne at bruge disse dokumenter som kilder til supplerende oplysninger.

| 10.22. | Hvad angår rapporternes forskellige opbygning, påpeger Kommissionen, at dechargemyndigheden har anmodet Kommissionen om at strukturere artikel 318-evalueringsrapporten omkring udgiftsområderne i FFR. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning er struktureret på denne måde. Den sammenfattende rapport om Kommissionens forvaltningsmæssige resultater er struktureret efter budgetafsnit, hvilket viser, hvordan Kommissionen er organiseret og forvaltes. |
| --- | --- |

10.22.

I lyset af deres forskellige formål vil oplysningerne uundgåeligt dække forskellige aspekter.

Gennemgang af evalueringsrapporten fra juni 2014

| 10.23. | Kommissionen offentliggjorde sin fjerde evalueringsrapport i juni 2014 (28). Det er fastsat i traktaten, at Kommissionen skal udarbejde en sådan rapport, og at den er en del af det materiale, som Parlamentet skal lægge til grund for sin årlige decharge til Kommissionen for gennemførelsen af budgettet (29). |
| --- | --- |

10.23.

Kommissionen offentliggjorde sin fjerde evalueringsrapport i juni 2014 (28). Det er fastsat i traktaten, at Kommissionen skal udarbejde en sådan rapport, og at den er en del af det materiale, som Parlamentet skal lægge til grund for sin årlige decharge til Kommissionen for gennemførelsen af budgettet (29).

| 10.24. | Sammenlignet med de foregående evalueringsrapporter er det en forbedring, at der i den fjerde rapport gøres et forsøg på at beskrive forbindelsen mellem de vigtigste finansielle programmer, der er præsenteret efter FFR-udgiftsområder, og de tilgængelige resultatoplysninger med relevans for Europa 2020-strategien. Som det angives i selve evalueringsrapporten, er det imidlertid ikke muligt »at udskille det enkelte finansielle programs nøjagtige bidrag til opfyldelsen af Europa 2020-målene«. Retten er enig i denne vurdering og mener, at evalueringsrapporten bør samle alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klarere overblik over de opnåede resultater (30). |
| --- | --- |

10.24.

Sammenlignet med de foregående evalueringsrapporter er det en forbedring, at der i den fjerde rapport gøres et forsøg på at beskrive forbindelsen mellem de vigtigste finansielle programmer, der er præsenteret efter FFR-udgiftsområder, og de tilgængelige resultatoplysninger med relevans for Europa 2020-strategien. Som det angives i selve evalueringsrapporten, er det imidlertid ikke muligt »at udskille det enkelte finansielle programs nøjagtige bidrag til opfyldelsen af Europa 2020-målene«. Retten er enig i denne vurdering og mener, at evalueringsrapporten bør samle alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klarere overblik over de opnåede resultater (30).

| 10.24. | Kommissionen glæder sig over, at den fjerde rapport ifølge Revisionsrettens opfattelse er en forbedring i forhold til de tidligere evalueringsrapporter, for så vidt angår forholdet mellem de vigtigste finansieringsprogrammer og de foreliggende resultatoplysninger med betydning for Europa 2020-strategien. Som allerede anført af Kommissionen var Europa 2020-strategien ikke blevet vedtaget, da FFR for 2007-2013 blev vedtaget, og overvågningen, evalueringen og rapporteringen blev fastlagt. Dette forklarer i høj grad, hvorfor det ikke har været muligt at fremhæve de enkelte finansielle programmers bidrag til at nå de fastsatte mål i denne strategi. I den nye FFR for 2014-2020 er Europa 2020-målene for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst blevet en integreret del af interventionslogikken i de store udgiftsprogrammer og -fonde. Dette bør gøre det lettere at identificere udgiftsprogrammernes bidrag til Unionens vigtigste mål og indgå i de fremtidige udgaver af artikel 318-evalueringsrapporten. Kommissionen vil overveje, om det vil være hensigtsmæssigt at tilpasse strukturen i artikel 318-rapporten i lyset af, hvordan denne rapportering udvikles over de kommende år, men også tage hensyn til, at der findes anden og mere omfattende rapportering om Europa 2020, f.eks. gennem det europæiske semester. |
| --- | --- |

10.24.

| 10.25. | På mange vigtige områder vedrører evalueringsrapportens oplysninger og data de trufne foranstaltninger og leverede output snarere end de opnåede resultater. Som Retten allerede tidligere har påpeget, vil der faktisk gå nogle år, før Kommissionen på en meningsfuld måde kan rapportere om de egentlige resultater af udgiftsprogrammerne for 2007-2013. For programmeringsperioden 2014-2020 er der etableret nye rammer for resultatstyring og -rapportering (31). Kommissionen forventer, at evalueringsrapporten takket være disse rammer fra regnskabsårene 2017 og 2018 vil kunne indeholde foreløbige konklusioner om programmernes resultater og oplysninger om, hvorvidt programmerne forløber planmæssigt eller skal justeres. |
| --- | --- |

10.25.

På mange vigtige områder vedrører evalueringsrapportens oplysninger og data de trufne foranstaltninger og leverede output snarere end de opnåede resultater. Som Retten allerede tidligere har påpeget, vil der faktisk gå nogle år, før Kommissionen på en meningsfuld måde kan rapportere om de egentlige resultater af udgiftsprogrammerne for 2007-2013. For programmeringsperioden 2014-2020 er der etableret nye rammer for resultatstyring og -rapportering (31). Kommissionen forventer, at evalueringsrapporten takket være disse rammer fra regnskabsårene 2017 og 2018 vil kunne indeholde foreløbige konklusioner om programmernes resultater og oplysninger om, hvorvidt programmerne forløber planmæssigt eller skal justeres.

| 10.25. | Ifølge Kommissionen skal den overvågning, evaluering og rapportering, som kræves i henhold til det retlige grundlag for de forskellige programmer, have været gældende i nogen tid, inden resultatoplysningerne kan forventes at kunne bruges som støtte for indrapporteringen af de resultater, der er blevet opnået med udgiftsprogrammerne. Derudover skal der være gået tilstrækkelig lang tid med gennemførelsen af de finansielle programmer, inden de finansierede foranstaltninger viser deres virkning, og evalueringen af resultaterne og konsekvenserne kan påbegyndes. For 2007-2013-programmerne vil den endelige og efterfølgende evaluering fortsat være baseret på den fastsatte overvågning, evaluering og rapportering for disse programmer. Kommissionen vil søge at offentliggøre så mange resultatoplysninger som muligt. For 2014-2020-programmerne er der langt større fokus på rapportering om performance, og det forventes, at de foreløbige evalueringer, som er planlagt for 2017-2018, som Retten anfører, vil omfatte indledende konklusioner om programperformance og oplysninger om, hvorvidt programmet er på rette vej eller skal justeres. |
| --- | --- |

10.25.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 10.26. | Evalueringsrapporten er ledsaget af et dokument, hvori der gøres status over handlingsplanen for udvikling af evalueringsrapporten ifølge artikel 318 (32). Retten vil fortsat overvåge de fremskridt, der gøres på dette område. |
| --- | --- |

10.26.

Evalueringsrapporten er ledsaget af et dokument, hvori der gøres status over handlingsplanen for udvikling af evalueringsrapporten ifølge artikel 318 (32). Retten vil fortsat overvåge de fremskridt, der gøres på dette område.

Generaldirektoraternes planlægning af og rapportering om performance

| 10.27. | I denne del af kapitlet fremsættes først nogle generelle bemærkninger om GD'ernes planlægning af og rapportering om performance. Derefter præsenteres resultaterne af Rettens detaljerede undersøgelse af de performancerelaterede elementer i tre specifikke GD'ers planer og rapporter, ligesom det er sket i de seneste tre årsberetninger (33). |
| --- | --- |

10.27.

I denne del af kapitlet fremsættes først nogle generelle bemærkninger om GD'ernes planlægning af og rapportering om performance. Derefter præsenteres resultaterne af Rettens detaljerede undersøgelse af de performancerelaterede elementer i tre specifikke GD'ers planer og rapporter, ligesom det er sket i de seneste tre årsberetninger (33).

Generelt

| 10.28. | En vigtig kilde til oplysningerne i de tre centrale dokumenter, der er omhandlet i punkt 10.18-10.22, er de årlige aktivitetsrapporter, der udarbejdes af de enkelte GD'er (34) og offentliggøres senest den 31. marts år n+1. De årlige aktivitetsrapporter markerer afslutningen på en proces, der begynder med GD'ernes aktivitetserklæringer og forvaltningsplaner. Denne proces er beskrevet nærmere i tekstboks 10.3. |
| --- | --- |

10.28.

En vigtig kilde til oplysningerne i de tre centrale dokumenter, der er omhandlet i punkt 10.18-10.22, er de årlige aktivitetsrapporter, der udarbejdes af de enkelte GD'er (34) og offentliggøres senest den 31. marts år n+1. De årlige aktivitetsrapporter markerer afslutningen på en proces, der begynder med GD'ernes aktivitetserklæringer og forvaltningsplaner. Denne proces er beskrevet nærmere i tekstboks 10.3.

Tekstboks 10.3 —   Aktivitetserklæringer og forvaltningsplaner

Aktivitetserklæringerne (som fra 2014 vil hedde »programudtalelser« og få ændret struktur og indhold) udarbejdes som led i budgetprocessen til ekstern brug for at begrunde de beløb, som Kommissionen anmoder om. Erklæringerne giver ikke kun detaljerede oplysninger om ressourcer, mål og indikatorer, men også om de forventede resultater og EU-merværdien.

Erklæringerne genanvendes i betydeligt omfang seks måneder senere, når GD'erne udarbejder deres forvaltningsplaner. Forvaltningsplanerne er et centralt element i Kommissionens cyklus for strategisk planlægning og programmering. De skal udgøre et sammenhængende redskab, som alle tjenestegrene kan bruge til at planlægge deres aktiviteter.

På grundlag af forvaltningsplanerne rapporterer generaldirektørerne i deres årlige aktivitetsrapporter til Kommissionen om udførelsen af deres opgaver, idet de gør rede for GD'ernes aktiviteter og opnåelsen af centrale politikmål. De årlige aktivitetsrapporter er det vigtigste instrument til sikring af forvaltningsansvarlighed i Kommissionen, og det er på grundlag af disse rapporter, Kommissionen påtager sig ansvaret for ressourceforvaltningen og målopfyldelsen. De offentliggøres på Kommissionens websted og består af fire dele, hvoraf den første, »policy achievements«, omhandler performance. De øvrige tre dele dækker ressourceforvaltningen, de interne kontrolsystemers effektivitet og forvaltningsrevisionen.

| 10.29. | Hver af de årlige aktivitetsrapporter indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at »oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede«, og at »de midler, der var afsat til de i beretningen beskrevne aktiviteter, er anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning« (35). Hvis det anses for nødvendigt, kan der tages forbehold i erklæringen. Trods finansforordningens specifikke henvisning til forsvarlig økonomisk forvaltning lader Kommissionen i praksis kun denne erklæring gælde rapportens del 2 og 4, der hovedsagelig omhandler forhold vedrørende formel rigtighed og intern kontrol (jf. også tekstboks 10.4). |
| --- | --- |

10.29.

Hver af de årlige aktivitetsrapporter indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at »oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede«, og at »de midler, der var afsat til de i beretningen beskrevne aktiviteter, er anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning« (35). Hvis det anses for nødvendigt, kan der tages forbehold i erklæringen. Trods finansforordningens specifikke henvisning til forsvarlig økonomisk forvaltning lader Kommissionen i praksis kun denne erklæring gælde rapportens del 2 og 4, der hovedsagelig omhandler forhold vedrørende formel rigtighed og intern kontrol (jf. også tekstboks 10.4).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Tekstboks 10.4 —   Kommissionens ansvar med hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning

Traktaten fastsætter, at Kommissionen skal gennemføre budgettet i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning (36). I henhold til finansforordningen omfatter forsvarlig økonomisk forvaltning »principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet« (artikel 30), og finansforordningen definerer effektivitet som »indfrielse af de opstillede specifikke mål og opnåelse af de forventede resultater«. Ifølge Rettens fortolkning — som den anvender konsekvent — sigtes der med denne definition til, om EU's politikmål bliver opnået. Ved at udelade opnåelsen af politikmål fra erklæringerne i de årlige aktivitetsrapporter anvender Kommissionen således en mere snæver fortolkning af »forsvarlig økonomisk forvaltning«. Konsekvensen er, at Kommissionen ikke påtager sig ansvaret for opnåelsen af politikmål.

Tekstboks 10.4 —
     
  Kommissionens ansvar med hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning

Kommissionen gentager sin udtalelse fra sin seneste sammenfattende rapport. Hver af de årlige aktivitetsrapporter indeholder en underskrevet revisionserklæring, hvor generaldirektøren eller chefen for tjenesten afgiver erklæring om, at rapporten giver et retvisende billede, og om lovligheden, den formelle rigtighed og forsvarlige økonomiske forvaltning af alle de finansielle transaktioner, som den pågældende har ansvaret for, samt om, at der ikke er udeladt oplysninger af væsentlig betydning. Hvis det vurderes nødvendigt, indeholder erklæringen forbehold med hensyn til bestemte indtægts- eller udgiftsområder. For at sikre at revisionserklæringerne i de årlige aktivitetsrapporter stemmer fuldt ud overens med Kommissionens finansielle ansvar for gennemførelsen af EU's budget, bekræfter den, at de bør fokusere på forvaltning og finansielle anliggender i overensstemmelse med Kommissionens revisionskrav vedrørende effektiviteten og gennemsigtigheden af dens forvaltning af EU's finanser.

Ved at vedtage den sammenfattende rapport tager Kommissionen det overordnede ansvar for EU-budgettets forvaltning. Dette ses tydeligt i Kommissionens foranstaltninger og tydelige indsats som beskrevet i den seneste sammenfattende rapport for at styrke rapporteringen om politiske resultater yderligere i de samme årlige aktivitetsrapporter samt i evalueringsrapporten som krævet i traktaten. Disse politiske resultater skyldes kollektive skridt og ansvar i forhold til medlovgiverne, som bidrager til udformningen af programmerne og vedtager dem, samt medlemsstaterne, som ofte spiller en stor rolle i forhold til gennemførelsen af programmerne. Endvidere påvirker mange andre faktorer i økonomien og samfundet, som ligger langt uden for generaldirektørernes kontrol, programmernes overordnede performance.

Kommissionen agter at fortsætte sin nuværende rapporteringspraksis gennem den sammenfattende rapport og artikel 318-evalueringsrapporten, hvilket stemmer fuldt ud overens med de lovgivningsmæssige bestemmelser.

| 10.30. | I henhold til denne praksis skal generaldirektøren ikke afgive erklæring om rapporteringen vedrørende opnåelsen af politikmål i del 1 i den årlige aktivitetsrapport. Det betyder, at erklæringen kun dækker de begrænsede performanceaspekter, der indgår i de andre dele af rapporten. Ingen af de 17 kvantificerede forbehold i de årlige aktivitetsrapporter for 2013 vedrørte performance (37). I forbindelse med årsberetningerne for årene 2010 til 2013 gennemgik Retten del 1 i en stikprøve af årlige aktivitetsrapporter, og kun to forbehold i disse rapporter vedrørte i begrænset omfang performancerelaterede elementer (38). |
| --- | --- |

10.30.

I henhold til denne praksis skal generaldirektøren ikke afgive erklæring om rapporteringen vedrørende opnåelsen af politikmål i del 1 i den årlige aktivitetsrapport. Det betyder, at erklæringen kun dækker de begrænsede performanceaspekter, der indgår i de andre dele af rapporten. Ingen af de 17 kvantificerede forbehold i de årlige aktivitetsrapporter for 2013 vedrørte performance (37). I forbindelse med årsberetningerne for årene 2010 til 2013 gennemgik Retten del 1 i en stikprøve af årlige aktivitetsrapporter, og kun to forbehold i disse rapporter vedrørte i begrænset omfang performancerelaterede elementer (38).

| 10.30. | Se svaret til tekstboks 10.4 |
| --- | --- |

10.30.

| 10.31. | Retten noterer sig, at EU-merværdi prioriteres højt i aktivitetserklæringerne — når der anmodes om ressourcer — men prioriteres langt lavere i de årlige aktivitetsrapporter, når det beskrives, hvad der er opnået med ressourcerne. Af de 12 årlige aktivitetsrapporter, som Retten gennemgik vedrørende årene 2010 til 2013, var det kun tre (GD REGIO's årlige aktivitetsrapporter for 2010 og 2011 og, i begrænset omfang, den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (GD SANCO))€€, der specifikt rapporterede om EU-merværdi. På dette punkt giver aktivitetserklæringerne et mere fuldstændigt billede end de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

10.31.

Retten noterer sig, at EU-merværdi prioriteres højt i aktivitetserklæringerne — når der anmodes om ressourcer — men prioriteres langt lavere i de årlige aktivitetsrapporter, når det beskrives, hvad der er opnået med ressourcerne. Af de 12 årlige aktivitetsrapporter, som Retten gennemgik vedrørende årene 2010 til 2013, var det kun tre (GD REGIO's årlige aktivitetsrapporter for 2010 og 2011 og, i begrænset omfang, den årlige aktivitetsrapport for 2013 fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (GD SANCO))€€, der specifikt rapporterede om EU-merværdi. På dette punkt giver aktivitetserklæringerne et mere fuldstændigt billede end de årlige aktivitetsrapporter.

Planlægning af og rapportering om performance i tre udvalgte generaldirektorater

| 10.32. | Retten gennemgik aktivitetserklæringerne, forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter (del 1) (39) for 2013 fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL), Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (GD SANCO) og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (OIL). Retten vurderede især, om de årlige aktivitetsrapporter giver nyttige oplysninger om GD'ernes årlige bidrag til opnåelsen af politikmål. Gennemgangen blev foretaget på grundlag af de krav, der er fastsat i finansforordningen, i Kommissionens interne kontrolstandarder og i de instrukser vedrørende forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter, som Kommissionens Generalsekretariat (SG) og Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG) har udsendt. |
| --- | --- |

10.32.

Retten gennemgik aktivitetserklæringerne, forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter (del 1) (39) for 2013 fra Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL), Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (GD SANCO) og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (OIL). Retten vurderede især, om de årlige aktivitetsrapporter giver nyttige oplysninger om GD'ernes årlige bidrag til opnåelsen af politikmål. Gennemgangen blev foretaget på grundlag af de krav, der er fastsat i finansforordningen, i Kommissionens interne kontrolstandarder og i de instrukser vedrørende forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter, som Kommissionens Generalsekretariat (SG) og Generaldirektoratet for Budget (GD BUDG) har udsendt.

Nogle af GD'ernes målsætninger var ikke egnede til forvaltningsformål

| 10.33. | Ifølge Kommissionens instrukser vedrørende forvaltningsplanerne for 2013 skulle generaldirektoraterne have opstillet generelle målsætninger med effektindikatorer (langsigtede) og specifikke målsætninger med resultatindikatorer (kort-/mellemsigtede). Generaldirektørerne skulle i del 1 i deres årlige aktivitetsrapporter rapportere om de opnåede resultater og om, i hvor høj grad resultaterne havde haft den ønskede effekt. |
| --- | --- |

10.33.

Ifølge Kommissionens instrukser vedrørende forvaltningsplanerne for 2013 skulle generaldirektoraterne have opstillet generelle målsætninger med effektindikatorer (langsigtede) og specifikke målsætninger med resultatindikatorer (kort-/mellemsigtede). Generaldirektørerne skulle i del 1 i deres årlige aktivitetsrapporter rapportere om de opnåede resultater og om, i hvor høj grad resultaterne havde haft den ønskede effekt.

| 10.34. | Retten konstaterede med hensyn til GD EMPL og GD SANCO — ligesom den i de foregående år havde konstateret med hensyn til andre GD'er — at mange af de målsætninger (generelle og specifikke), der blev anvendt i forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter, var taget direkte fra politikdokumenter eller lovtekster og dermed formuleret på et så højt niveau, at de ikke kunne bruges som forvaltningsinstrumenter (jf. tekstboks 10.5). |
| --- | --- |

10.34.

Retten konstaterede med hensyn til GD EMPL og GD SANCO — ligesom den i de foregående år havde konstateret med hensyn til andre GD'er — at mange af de målsætninger (generelle og specifikke), der blev anvendt i forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter, var taget direkte fra politikdokumenter eller lovtekster og dermed formuleret på et så højt niveau, at de ikke kunne bruges som forvaltningsinstrumenter (jf. tekstboks 10.5).

| 10.34. | Målsætningerne for den nye periode giver mulighed for en integreret præsentation af GD'ernes eksistensberettigelse, vigtigste prioriteter og driftsmidler (finansielle, lovgivningsmæssige og politiske ansvarsområder). |
| --- | --- |

10.34.

Den stående instruks for forvaltningsplanerne kræver, at de generelle målsætninger ensrettes med Kommissionens politiske målsætninger ved at uddybe dem yderligere i forvaltningsplanerne. Bevæggrundene for denne tilgang er behovet for at sikre, at Kommissionens tjenestegrene følger op på leveringen af de politiske målsætninger og Kommissionens vigtigste politiske prioriteter. Om muligt defineres også specifikke målsætninger med resultat- og outputindikatorer, og disse bidrager til leveringen af de politiske målsætninger og Kommissionens vigtigste politiske prioriteter.

Tekstboks 10.5 —   Eksempler på »specifikke målsætninger«, der ikke er egnede til forvaltningsformål

GD SANCO: Med hensyn til den specifikke målsætning om at fremme sundheden i et aldrende Europa er GD SANCO's indflydelse ikke målbar.

GD EMPL: En af dette GD's specifikke målsætninger er at fremme geografisk og erhvervsmæssig mobilitet blandt arbejdstagere i Europa (bl.a. ved at koordinere sociale sikringssystemer) med henblik på at overvinde hindringerne for fri bevægelighed og bidrage til, at der etableres et ægte arbejdsmarked på europæisk plan. Det er svært at vurdere GD EMPL's specifikke bidrag til opfyldelsen af denne målsætning.

Tekstboks 10.5 —
     
  Eksempler på »specifikke målsætninger«, der ikke er egnede til forvaltningsformål

Årsagssammenhængen mellem GD SANCO's aktiviteter og at »fremme sundheden i et aldrende Europa« er kompleks og til tider både indirekte og ikke målbar. Kommissionen udvikler overvågningsrammer for at vurdere udviklingen inden for indikatorer som livskvalitet, sundhedssystemernes bæredygtighed og innovation og i sidste ende nå målet om sunde leveår i 2020.

GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion overvejer at forbedre præsentationen af sin overordnede interventionslogik for de næste medlemmer af Parlamentet for bedre at kunne fremhæve de mange aktiviteter, som bidrager til at nå denne målsætning.

| 10.35. | I henhold til finansforordningen skal GD'ernes målsætninger være »SMART« — specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbestemte (40). 11 af de 15 undersøgte målsætninger (41) opfylder imidlertid ikke alle SMART-kriterierne. De undersøgte målsætninger er relevante for de politikområder, som GD'erne beskæftiger sig med, men de er fastsat på et så højt niveau, at det ikke fremgår klart, hvordan de kan nås. I mange tilfælde giver de indikatorer, der er tilknyttet målsætningen, ikke en dækkende måling af samtlige aspekter på det relevante niveau. I december 2013 drog Den Interne Revisionstjeneste en lignende konklusion vedrørende GD EMPL, idet den rapporterede, at målsætningerne ikke altid var klart defineret. |
| --- | --- |

10.35.

I henhold til finansforordningen skal GD'ernes målsætninger være »SMART« — specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbestemte (40). 11 af de 15 undersøgte målsætninger (41) opfylder imidlertid ikke alle SMART-kriterierne. De undersøgte målsætninger er relevante for de politikområder, som GD'erne beskæftiger sig med, men de er fastsat på et så højt niveau, at det ikke fremgår klart, hvordan de kan nås. I mange tilfælde giver de indikatorer, der er tilknyttet målsætningen, ikke en dækkende måling af samtlige aspekter på det relevante niveau. I december 2013 drog Den Interne Revisionstjeneste en lignende konklusion vedrørende GD EMPL, idet den rapporterede, at målsætningerne ikke altid var klart defineret.

| 10.35. | Kommissionen tager altid hensyn til SMART-kriterier, når den formulerer målsætninger. Ved vurderingen af overholdelsen af SMART-kriterierne bør oplysningerne i forvaltningsplanen analyses som helhed. Kommissionen understreger, at performancerapporter bør have fokus på interessenternes reelle behov og bør være tilstrækkeligt fleksible til at afspejle arten af Kommissionens tjenestegrenes aktiviteter. |
| --- | --- |

10.35.

| 10.36. | Som en horisontal tjenestegren i Kommissionen er OIL ikke et GD, der gennemfører politikker eller afholder udgifter. Det yder intern støtte til andre GD'er, og dens vigtigste målsætninger er administrative. I forbindelse med planlægningen af sine aktiviteter i forvaltningsplanen og rapporteringen om dem i de årlige aktivitetsrapporter opstiller OIL derfor naturligvis ingen generelle målsætninger og effektindikatorer, men kun specifikke målsætninger og resultatindikatorer. |
| --- | --- |

10.36.

Som en horisontal tjenestegren i Kommissionen er OIL ikke et GD, der gennemfører politikker eller afholder udgifter. Det yder intern støtte til andre GD'er, og dens vigtigste målsætninger er administrative. I forbindelse med planlægningen af sine aktiviteter i forvaltningsplanen og rapporteringen om dem i de årlige aktivitetsrapporter opstiller OIL derfor naturligvis ingen generelle målsætninger og effektindikatorer, men kun specifikke målsætninger og resultatindikatorer.

Der er stadig problemer med indikatorerne til overvågning af performance

| 10.37. | Indikatorer bør vælges på grundlag af overvejelser vedrørende relevans og målbarhed samt tilgængeligheden af rettidige og pålidelige resultatoplysninger. Indikatorerne bør så vidt muligt opfylde RACER-kriterierne (42). Indikatorer, der måler udfald, som GD'erne har begrænset indflydelse på, bør suppleres med andre indikatorer, der direkte måler GD'ernes aktiviteter. |
| --- | --- |

10.37.

Indikatorer bør vælges på grundlag af overvejelser vedrørende relevans og målbarhed samt tilgængeligheden af rettidige og pålidelige resultatoplysninger. Indikatorerne bør så vidt muligt opfylde RACER-kriterierne (42). Indikatorer, der måler udfald, som GD'erne har begrænset indflydelse på, bør suppleres med andre indikatorer, der direkte måler GD'ernes aktiviteter.

| 10.38. | De to GD'er og OIL anvender mindst én resultatindikator pr. målsætning for at gøre det muligt for ledelsen at overvåge, evaluere og rapportere om de opnåede resultater. En undersøgelse af 15 indikatorer (fem for hver tjenestegren) viste, at kun to af disse indikatorer i tilstrækkelig grad opfyldte alle RACER-kriterierne (43). Retten konstaterede desuden en række mangler (jf. tekstboks 10.6). |
| --- | --- |

10.38.

De to GD'er og OIL anvender mindst én resultatindikator pr. målsætning for at gøre det muligt for ledelsen at overvåge, evaluere og rapportere om de opnåede resultater. En undersøgelse af 15 indikatorer (fem for hver tjenestegren) viste, at kun to af disse indikatorer i tilstrækkelig grad opfyldte alle RACER-kriterierne (43). Retten konstaterede desuden en række mangler (jf. tekstboks 10.6).

| 10.38. | Kommissionen reviderede sine indikatorer for perioden 2014-2020 grundigt og mener, at de fremlagte indikatorer generelt giver nyttige oplysninger om udviklingen i forhold til at nå Kommissionens overordnede politiske målsætninger samt om overvågning af performance. |
| --- | --- |

10.38.

Tekstboks 10.6 —   Eksempler på problemer med indikatorer

Tekstboks 10.6 —
     
  Eksempler på problemer med indikatorer

a)   
  Indikatorer, som GD'erne ikke har nogen indflydelse på

GD SANCO: Andelen af EU-borgere på 65 år og derover, der er vaccineret mod influenza, er blevet opstillet som indikator af Rådet, men gennemførelsen er helt og holdent medlemsstaternes ansvar. GD SANCO har derfor ingen indflydelse på opfyldelsen af målet

| a) | Vaccinationer mod influenza er en specifik offentlig sundhedsforanstaltning, der udelukkende hører under medlemsstaterne. GD SANCO er klar over, at det ikke har nogen direkte indflydelse på udviklingen i denne indikator.

  Rådet har imidlertid opstillet et mål for vaccinationer på EU-plan, som kun kan overvåges af Kommissionen. GD SANCO fortsætter derfor med at overvåge de nationale foranstaltninger med hensyn til at nå målene og bidrager derfor til at nå de opstillede mål. |
| --- | --- |

a)

Vaccinationer mod influenza er en specifik offentlig sundhedsforanstaltning, der udelukkende hører under medlemsstaterne. GD SANCO er klar over, at det ikke har nogen direkte indflydelse på udviklingen i denne indikator.

b)   
  Indikatorer, der ikke giver relevante oplysninger

GD EMPL: Opfyldelsen af den specifikke målsætning om at øge adgangen til beskæftigelse og deltagelsen på arbejdsmarkedet måles ved hjælp af to resultatindikatorer: antallet af borgere, der modtager ESF-støtte i form af uddannelse, beskæftigelse eller vejledning, og ESF som en procentdel af de aktive arbejdsmarkedspolitikker i EU. Indikatorerne registrerer ESF-bidrag og ESF-budgettildelinger, men ingen af dem giver oplysninger om status med hensyn til selve målsætningen om øget (adgang til) beskæftigelse

| b) | Kommissionen mener, at de relevante indikatorer er nyttige, men anerkender, at de kan være mere specifikke, og at der blev taget hånd om dette for perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen mener, at de relevante indikatorer er nyttige, men anerkender, at de kan være mere specifikke, og at der blev taget hånd om dette for perioden 2014-2020.

c)   
  Indikatorer, hvis pålidelighed er tvivlsom

GD SANCO: Den befolkningsandel, der frygter at blive offer for en utilsigtet hændelse i forbindelse med sundhedsbehandling, bruges som indikator, og dataindsamlingen foregår udelukkende ved hjælp af borgerundersøgelser (Eurobarometer). Den første undersøgelse blev foretaget i 2009 og anvendes som basislinje. Den næste undersøgelse skal finde sted i 2014. Indikatoren måler borgernes opfattelse. Dette materiale kan være meget nyttigt som indirekte bevis, men det skal suppleres med en mere direkte form for tilbagemelding (f.eks. om det konkrete antal utilsigtede hændelser). På grund af sin subjektive karakter giver denne indikator måske ikke et pålideligt billede af, om patientsikkerheden er blevet bedre eller ej

| c) | Eurobarometerundersøgelsen skal ikke fungere som en enkeltstående indikator. Den analyseres sammen med en række andre indikatorer som f.eks. den strukturerede indikator for gennemførelsen af den relevante anbefaling fra Rådet i medlemsstaterne ledsaget af en indirekte resultatindikator, der undersøger virkningen af foranstaltningerne på borgernes opfattelse af, hvor sandsynlige hændelser vedrørende patientsikkerhed er. |
| --- | --- |

c)

Eurobarometerundersøgelsen skal ikke fungere som en enkeltstående indikator. Den analyseres sammen med en række andre indikatorer som f.eks. den strukturerede indikator for gennemførelsen af den relevante anbefaling fra Rådet i medlemsstaterne ledsaget af en indirekte resultatindikator, der undersøger virkningen af foranstaltningerne på borgernes opfattelse af, hvor sandsynlige hændelser vedrørende patientsikkerhed er.

d)   
  Indikatorer, der præsenteres som resultatindikatorer, men reelt er outputorienterede

OIL: Nogle indikatorer er defineret som resultatindikatorer, men er i virkeligheden outputindikatorer. Forvaltningsplanen for 2013 angiver følgende som resultatindikatorer: antal solgte måltider pr. dag i gennemsnit, antal brugere af fitnesscenter og antal meddelelser om miljøforhold. Der er imidlertid ikke tale om resultatindikatorer. De registrerer antallet af leverede produkter/tjenesteydelser (output) og ikke foranstaltningernes/aktiviteternes umiddelbare indvirkning på målgruppen

| d) | OIL rapporterer om opnåelsen af de enkelte specifikke målsætninger for kontoret, primært gennem kvalitative elementer i tekstformat.

  For at gengive de reelle resultater præcist og samtidig knytte disse til de underliggende processer og øremærkede ressourcer, viser outputindikatorer sig i de fleste tilfælde at være meningsfulde og dermed godkendte af OIL's bestyrelse. For at sikre klarhed, sammenlignelighed over tid og datatilgængelighed kan de udvalgte indikatorer til den årlige aktivitetsrapport ikke begrænses udelukkende til effekt- eller resultatindikatorer.
  I denne henseende suppleres de indikatorer, som Revisionsretten fremhæver, om end perfektible, generelt af resultatindikatorer (afbalanceret bogføring for cateringtjenester, opmærksomhed omkring miljøspørgsmål gennem det udvidede anvendelsesområde for EMAS). |
| --- | --- |

d)

OIL rapporterer om opnåelsen af de enkelte specifikke målsætninger for kontoret, primært gennem kvalitative elementer i tekstformat.

e)   
  Indikatorer, hvor der mangler vigtige oplysninger om målet

GD EMPL: Antallet af forvaltningsmyndigheder og formidlende organer, der deltager i læringsnetværk, bruges som resultatindikator, og målet er, at en forvaltningsmyndighed eller et formidlende organ fra hver medlemsstat deltager i mindst ét relevant tværnationalt læringsnetværk. Den årlige aktivitetsrapport giver ingen oplysninger om de enkelte medlemsstaters deltagelse.

| e) | Kommissionen mener, at den fremlagte indikator er yderst nyttig og relevant, men er ikke desto mindre enig i, at oplysningerne om opnåelse af målet for netop denne indikator var meget vanskelige at indhente i lyset af samarbejdet mellem de 28 medlemsstater og hundredvis af forvaltningsmyndigheder og formidlende organer. GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion vil bestræbe sig på at gøre det bedre i fremtiden. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen mener, at den fremlagte indikator er yderst nyttig og relevant, men er ikke desto mindre enig i, at oplysningerne om opnåelse af målet for netop denne indikator var meget vanskelige at indhente i lyset af samarbejdet mellem de 28 medlemsstater og hundredvis af forvaltningsmyndigheder og formidlende organer. GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion vil bestræbe sig på at gøre det bedre i fremtiden.

Utilstrækkeligt samarbejde mellem GD'er

| 10.39. | I henhold til instrukserne vedrørende de årlige aktivitetsrapporter forventes det af GD'er, der har ansvaret for beslægtede politikområder eller forvalter de samme typer programmer, samarbejder under udarbejdelsen af udkastene til deres respektive årlige aktivitetsrapporter. Manglende samarbejde kan føre til uensartet rapportering fra de forskellige GD'er (jf. tekstboks 10.7). |
| --- | --- |

10.39.

I henhold til instrukserne vedrørende de årlige aktivitetsrapporter forventes det af GD'er, der har ansvaret for beslægtede politikområder eller forvalter de samme typer programmer, samarbejder under udarbejdelsen af udkastene til deres respektive årlige aktivitetsrapporter. Manglende samarbejde kan føre til uensartet rapportering fra de forskellige GD'er (jf. tekstboks 10.7).

| 10.39. | Kommissionen minder om, at der i forbindelse med udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter har været en tæt koordinering og et tæt samarbejde mellem GD'erne for beslægtede politikområder. |
| --- | --- |

10.39.

Tekstboks 10.7 —   Eksempler på utilstrækkelig koordinering mellem GD'er

GD EMPL og GD SANCO: GD SANCO bruger antallet af sunde leveår (HLY) ved fødslen som effektindikator vedrørende den generelle målsætning om at beskytte og forbedre folkesundheden. Selv om denne indikator registrerer de samme data som GD EMPL's effektindikator for forventet levetid uden funktionsindskrænkning (DFLE), er der tilsyneladende uden grund fastsat forskellige mål og milepæle for de to indikatorer.

Tekstboks 10.7 —
     
  Eksempler på utilstrækkelig koordinering mellem GD'er

Indikatoren HLY er en europæisk nøgleindikator på sundhedsområdet (ECHI) og anvendes som sådan i forskellige sammenhænge. For at undgå forskelle koordineres den underliggende metodologi nøje mellem GD SANCO, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og GD ESTAT. Der er og har altid været et godt samarbejde mellem GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og GD SANCO med hensyn til sundhedsindikatorer, f.eks. gennem interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU, hvor de to GD'er har holdt koordineringsmøder om de data, der skal indsamles.

Der kan dog være behov for GD-specifikke mål for at fange bestemte aspekter af et bestemt GD's arbejde.

RETTENS BEMÆRKNINGER

DEL 3 — RESULTATERNE AF RETTENS REVISION VEDRØRENDE PERFORMANCE

| 10.40. | Denne del af kapitlet består af to sektioner: I den første fremhæves nogle af de vigtigste erfaringer fra Rettens særberetninger fra 2013, og i den anden følges der op på, i hvilket omfang anbefalingerne i Rettens særberetninger er implementeret — i dette tilfælde anbefalinger i otte særberetninger fra perioden 2007-2010. |
| --- | --- |

10.40.

Denne del af kapitlet består af to sektioner: I den første fremhæves nogle af de vigtigste erfaringer fra Rettens særberetninger fra 2013, og i den anden følges der op på, i hvilket omfang anbefalingerne i Rettens særberetninger er implementeret — i dette tilfælde anbefalinger i otte særberetninger fra perioden 2007-2010.

Rettens særberetninger fra 2013

| 10.41. | I sine særberetninger undersøger Retten, om principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (punkt 10.1) overholdes i forbindelse med Den Europæiske Unions udgifter. Retten vælger særberetningernes emner — specifikke budgetområder eller forvaltningstemaer — med henblik på maksimal effekt og ud fra en række kriterier, f.eks. de pågældende indtægters eller udgifters omfang (væsentlighed), de risici, der kan indvirke negativt på en forsvarlig økonomisk forvaltning, og graden af de berørte aktørers interesse. I 2013 vedtog (44) Retten de 19 særberetninger, der er nævnt på listen i
  bilag 10.1
  . |
| --- | --- |

10.41.

I sine særberetninger undersøger Retten, om principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (punkt 10.1) overholdes i forbindelse med Den Europæiske Unions udgifter. Retten vælger særberetningernes emner — specifikke budgetområder eller forvaltningstemaer — med henblik på maksimal effekt og ud fra en række kriterier, f.eks. de pågældende indtægters eller udgifters omfang (væsentlighed), de risici, der kan indvirke negativt på en forsvarlig økonomisk forvaltning, og graden af de berørte aktørers interesse. I 2013 vedtog (44) Retten de 19 særberetninger, der er nævnt på listen i
  bilag 10.1
  .

| 10.42. | Hver særberetning er i sig selv et væsentligt bidrag til, at de reviderede enheder stilles til ansvar for deres forvaltning af EU-midler, og at de får hjælp til fremtidige forbedringer. Tilsammen dækker særberetningerne hele forvaltningscyklussen fra planlægning til evaluering. I de foregående årsberetninger har Retten fremhævet et begrænset antal temaer, som den vurderede var særlig relevante, og som var taget fra de respektive års særberetninger. I årsberetningen for 2011 var temaerne behovsanalyse, udformning og EU-merværdi, og i årsberetningen for 2012 var temaerne målsætninger og indikatorer, data om performance og bæredygtigheden af EU-finansierede projekter. |
| --- | --- |

10.42.

Hver særberetning er i sig selv et væsentligt bidrag til, at de reviderede enheder stilles til ansvar for deres forvaltning af EU-midler, og at de får hjælp til fremtidige forbedringer. Tilsammen dækker særberetningerne hele forvaltningscyklussen fra planlægning til evaluering. I de foregående årsberetninger har Retten fremhævet et begrænset antal temaer, som den vurderede var særlig relevante, og som var taget fra de respektive års særberetninger. I årsberetningen for 2011 var temaerne behovsanalyse, udformning og EU-merværdi, og i årsberetningen for 2012 var temaerne målsætninger og indikatorer, data om performance og bæredygtigheden af EU-finansierede projekter.

| 10.43. | I denne årsberetning vælger Retten at fremhæve to emner, som den har behandlet i sine særberetninger fra 2013, og som er særlig væsentlige for Kommissionen og lovgiver med henblik på at opnå maksimal effekt med den kommende generation af udgiftsprogrammer: EU-merværdi og det dermed forbundne begreb dødvægt. |
| --- | --- |

10.43.

I denne årsberetning vælger Retten at fremhæve to emner, som den har behandlet i sine særberetninger fra 2013, og som er særlig væsentlige for Kommissionen og lovgiver med henblik på at opnå maksimal effekt med den kommende generation af udgiftsprogrammer: EU-merværdi og det dermed forbundne begreb dødvægt.

EU-merværdi

| 10.44. | EU-merværdi får stadigt større betydning med hensyn til at sikre den bedst mulige performance med begrænsede EU-midler (jf. også punkt 10.21). I syv af de 19 særberetninger, den vedtog i 2013, beskæftigede Retten sig med EU-merværdi og/eller dødvægt. |
| --- | --- |

10.44.

EU-merværdi får stadigt større betydning med hensyn til at sikre den bedst mulige performance med begrænsede EU-midler (jf. også punkt 10.21). I syv af de 19 særberetninger, den vedtog i 2013, beskæftigede Retten sig med EU-merværdi og/eller dødvægt.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.45. | EU-merværdi er den værdi, der skyldes Unionens medvirken, og som rækker ud over den værdi, der ellers ville være skabt som følge af medlemsstaternes egne aktioner (45). Sikring af EU-merværdi er en afgørende forudsætning for en forsvarlig økonomisk forvaltning (46). |
| --- | --- |

10.45.

EU-merværdi er den værdi, der skyldes Unionens medvirken, og som rækker ud over den værdi, der ellers ville være skabt som følge af medlemsstaternes egne aktioner (45). Sikring af EU-merværdi er en afgørende forudsætning for en forsvarlig økonomisk forvaltning (46).

| 10.45. | Kommissionen understreger, at EU-merværdi som begreb kan anvendes i mange forskellige sammenhænge som f.eks. i akademiske overvejelser om EU-budgettet, til afgrænsning af mål og/eller kriterier for projektudvælgelse i specifikke EU-programmer, i bestemmelser i finansforordningen og evaluering af eksisterende programmer, men mener også, at merværdien af et politisk projekt rækker videre end blot en henvisning til kvantitative data. |
| --- | --- |

10.45.

Kommissionen påpeger endvidere, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er fastsat i artikel 30 i finansforordningen, og at opnåelse af forsvarlig økonomisk forvaltning bør måles i forhold til disse principper.

| 10.46. | Retten konstaterede ved sine revisioner, at det ofte var svært at fastslå, om der reelt var tilført EU-merværdi, især i forbindelse med delt forvaltning, som er den metode, der anvendes til hovedparten af budgettet. Risikoen er, at EU-finansieringen bruges til at erstatte nationale midler, der dermed frigives til andre formål. Denne mulighed kan være attraktiv for medlemsstater, hvis nationale budgetter er under pres. |
| --- | --- |

10.46.

Retten konstaterede ved sine revisioner, at det ofte var svært at fastslå, om der reelt var tilført EU-merværdi, især i forbindelse med delt forvaltning, som er den metode, der anvendes til hovedparten af budgettet. Risikoen er, at EU-finansieringen bruges til at erstatte nationale midler, der dermed frigives til andre formål. Denne mulighed kan være attraktiv for medlemsstater, hvis nationale budgetter er under pres.

| 10.46. | Kommissionen henviser til sine svar til 10.48 og 10.52, hvor den mener, at foranstaltningerne ikke gav EU-merværdi. |
| --- | --- |

10.46.

Kommissionen vurderede EU-merværdi, da den fremlagde forslag vedrørende de nye udgiftsprogrammer. Hvor medlovgiverne delte denne holdning, vedtog de de foreslåede udgiftsprogrammer. Kommissionen vil forvalte disse programmer og vil rapportere om EU-merværdi, som er et af de aspekter, som vurderes i de efterfølgende evalueringer. Disse evalueringer er offentligt tilgængelige, og artikel 318-rapporten indeholder desuden oplysninger om EU-merværdi.

| 10.47. | Et eksempel på dette findes i Rettens særberetning om LIFE-programmet, som der også henvises til i punkt 10.5. Retten konstaterede, at anvendelsen af nationale tildelinger og det forhold, at der konkurreres om projektfinansiering på nationalt plan i stedet for EU-plan, begrænser programmets EU-merværdi (47). |
| --- | --- |

10.47.

Et eksempel på dette findes i Rettens særberetning om LIFE-programmet, som der også henvises til i punkt 10.5. Retten konstaterede, at anvendelsen af nationale tildelinger og det forhold, at der konkurreres om projektfinansiering på nationalt plan i stedet for EU-plan, begrænser programmets EU-merværdi (47).

| 10.47. | Se svaret til punkt 10.5. |
| --- | --- |

10.47.

| 10.48. | Et andet eksempel findes i Rettens særberetning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, hvor Retten konkluderede, at en tredjedel af finansieringen fra denne kilde blev anvendt til at godtgøre udgifter til arbejdstagere, der var ramt af masseafskedigelser, hvilket ikke tilførte EU-merværdi. Denne del af finansieringen vedrørende indkomststøtteforanstaltningerne ville under alle omstændigheder være blevet betalt af medlemsstaterne. Retten bemærkede dog, at fonden tilførte EU-merværdi, når den blev brugt til at medfinansiere ydelser, f.eks. uddannelsestiltag for afskedigede arbejdstagere, der ikke normalt fandtes i medlemsstaterne (48). |
| --- | --- |

10.48.

Et andet eksempel findes i Rettens særberetning om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, hvor Retten konkluderede, at en tredjedel af finansieringen fra denne kilde blev anvendt til at godtgøre udgifter til arbejdstagere, der var ramt af masseafskedigelser, hvilket ikke tilførte EU-merværdi. Denne del af finansieringen vedrørende indkomststøtteforanstaltningerne ville under alle omstændigheder være blevet betalt af medlemsstaterne. Retten bemærkede dog, at fonden tilførte EU-merværdi, når den blev brugt til at medfinansiere ydelser, f.eks. uddannelsestiltag for afskedigede arbejdstagere, der ikke normalt fandtes i medlemsstaterne (48).

| 10.48. | Kommissionen henleder opmærksomheden på konklusionerne i midtvejsevalueringsrapporten vedrørende EU-merværdi. I denne rapport konkluderes det, at EGF har givet »betydelig merværdi«, og »uvildige eksperter konkluderede, at man næppe havde opnået resultater uden EGF-støtte«. |
| --- | --- |

10.48.

Kommissionen bemærker, at støtte via EGF skal anses for at være finansiering af en »pakke« af indbyrdes afhængige foranstaltninger, hvilket samlet set bidrager til de gode resultater, der er opnået med de finansierede aktiviteter. Faktisk ydes der via EGF støtte til arbejdstagere ved hjælp af forskellige former for støtte, herunder understøttelse, for at sikre, at arbejdstagerne har tilstrækkelig høj indkomst i den tid, aktiveringsforanstaltningerne varer, og dermed er i stand til at få gavn af de forskellige støttede aktiviteter som f.eks. videreuddannelse.

Dødvægt

| 10.49. | Dødvægt er et begreb, der knytter sig til og betegner en negativ indvirkning på EU-merværdien: I forbindelse med EU-tilskud bruges det til at beskrive, i hvilket omfang en støttemodtager ville have gennemført et projekt også uden EU-støtte. Hvis der er dødvægt, vil muligheden for EU-merværdi således være reduceret eller helt udelukket. |
| --- | --- |

10.49.

Dødvægt er et begreb, der knytter sig til og betegner en negativ indvirkning på EU-merværdien: I forbindelse med EU-tilskud bruges det til at beskrive, i hvilket omfang en støttemodtager ville have gennemført et projekt også uden EU-støtte. Hvis der er dødvægt, vil muligheden for EU-merværdi således være reduceret eller helt udelukket.

| 10.50. | Dødvægt er i sagens natur ikke let at konstatere. I tilfælde, hvor der ikke er foretaget en forsvarlig behovsanalyse, er der imidlertid ofte en risiko for dødvægt. Somme tider konstaterede Retten ved sine revisioner, at projekter var godkendt — eller ligefrem afsluttet — før der forelå tilsagn om EU-finansiering, og det vidner om dødvægt. |
| --- | --- |

10.50.

Dødvægt er i sagens natur ikke let at konstatere. I tilfælde, hvor der ikke er foretaget en forsvarlig behovsanalyse, er der imidlertid ofte en risiko for dødvægt. Somme tider konstaterede Retten ved sine revisioner, at projekter var godkendt — eller ligefrem afsluttet — før der forelå tilsagn om EU-finansiering, og det vidner om dødvægt.

| 10.51. | I sin revision vedrørende EU's støtte til fødevareindustrien konkluderede Retten f.eks., at sandsynligheden for dødvægt var høj, fordi medlemsstaterne ikke systematisk rettede finansieringen mod projekter med bevisligt behov for offentlig støtte (49). I en anden revision på landbrugsområdet konstaterede Retten, at risikoen for dødvægt også var høj i forbindelse med de foranstaltninger, som medlemsstaterne bruger til diversificering af økonomien i landdistrikterne. Kun én medlemsstat stillede krav til støttemodtagerne om at dokumentere deres behov for tilskud, og i ét tilfælde blev der givet EU-støtte til et projekt, der allerede var gennemført (50). |
| --- | --- |

10.51.

I sin revision vedrørende EU's støtte til fødevareindustrien konkluderede Retten f.eks., at sandsynligheden for dødvægt var høj, fordi medlemsstaterne ikke systematisk rettede finansieringen mod projekter med bevisligt behov for offentlig støtte (49). I en anden revision på landbrugsområdet konstaterede Retten, at risikoen for dødvægt også var høj i forbindelse med de foranstaltninger, som medlemsstaterne bruger til diversificering af økonomien i landdistrikterne. Kun én medlemsstat stillede krav til støttemodtagerne om at dokumentere deres behov for tilskud, og i ét tilfælde blev der givet EU-støtte til et projekt, der allerede var gennemført (50).

| 10.51. | Kommissionen er enig med Retten i, at der er behov for forbedringer i medlemsstaterne for bedre at kunne målrette støtten. |
| --- | --- |

10.51.

Hvis investeringsstøtten er tilstrækkeligt målrettet (ved hjælp af bl.a. støtte- og udvælgelseskriterier, herunder differentiering af støttebeløb) og er baseret på klart identificerede mangler/behov, er risikoen for dødvægt og forskydning minimeret. Målretning af investeringsstøtte (artikel 43 i forordning (EF) nr. 1974/2006) blev indført i programmeringsperioden 2007-2013 for netop at mindske dødvægt og forskydning, som er blevet påvist i tidligere evalueringer.

De lovgivningsmæssige rammer for den nye programmeringsperiode kræver, at der tages højde for bestemte behov knyttet til bestemte betingelser på regionalt eller subregionalt plan, og at der konkret tages højde for disse gennem hensigtsmæssigt udformede kombinationer af foranstaltninger eller tematiske delprogrammer.

Endvidere kræves det i de nye lovgivningsmæssige rammer, at der opstilles passende mål for de enkelte fokusområder af Unionens prioriteter på grundlag af fælles resultatindikatorer, og at de valgte foranstaltninger vedrørende Unionens prioriteter baseres på en forsvarlig interventionslogik, der understøttes af en forudgående evaluering.

| 10.52. | Yderligere eksempler på dødvægt blev konstateret ved Rettens undersøgelse af Marco Polo-programmet, der havde til formål at flytte godstrafik væk fra vejene. Der var bevis for, at EU-støtten gavnede projekterne med hensyn til, hvornår de kunne begynde, hvor omfangsrige tjenester der kunne etableres, og hvor hurtigt de kunne give et afkast på investeringerne, men Retten fandt også alvorlige indikationer på dødvægt: F.eks. bekræftede 13 af de 16 reviderede støttemodtagere, at de også ville have iværksat og drevet projekterne uden EU-støtte (51). Tilsvarende konkluderede Retten, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad havde dokumenteret, at EU-støtten fra risikodelingsfaciliteten (et finansielt instrument, der har til formål at forbedre adgangen til lånefinansiering i forbindelse med forskning) fører til investeringer ud over dem, som modtagerne ville have foretaget uden støtte (52). |
| --- | --- |

10.52.

Yderligere eksempler på dødvægt blev konstateret ved Rettens undersøgelse af Marco Polo-programmet, der havde til formål at flytte godstrafik væk fra vejene. Der var bevis for, at EU-støtten gavnede projekterne med hensyn til, hvornår de kunne begynde, hvor omfangsrige tjenester der kunne etableres, og hvor hurtigt de kunne give et afkast på investeringerne, men Retten fandt også alvorlige indikationer på dødvægt: F.eks. bekræftede 13 af de 16 reviderede støttemodtagere, at de også ville have iværksat og drevet projekterne uden EU-støtte (51). Tilsvarende konkluderede Retten, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad havde dokumenteret, at EU-støtten fra risikodelingsfaciliteten (et finansielt instrument, der har til formål at forbedre adgangen til lånefinansiering i forbindelse med forskning) fører til investeringer ud over dem, som modtagerne ville have foretaget uden støtte (52).

| 10.52. | Af de årsager, som Retten nævner (dvs. tidligere opstart af projekter, øget omfang af tjenesterne og hurtigere afkast på investeringer), mener Kommissionen, at Marco Polo-programmet har en klar EU-merværdi for de reviderede projekter. |
| --- | --- |

10.52.

Dertil kommer, at dødvægtsfænomenet er vanskeligt at kvantificere, da der kan være mange andre faktorer, som der skal tages højde for, f.eks. bæredygtighedsproblematikken (et spørgsmål om, hvorvidt projekter ville have været bæredygtige uden støtten), multiplikationsfaktoren (større projekter genererer langt mere trafikoverflytning), mere troværdige og synlige støttemodtagere (EU-kvalitetsstempling af projektet), fordele som følge af samarbejde mellem partnere (overførsel af knowhow, bedste praksis).

Med hensyn til RSFF mener Kommissionen, at dette instrument har bevist sit værd, navnlig i svære økonomiske tider. Midtvejsevalueringen af RSFF har også vist merværdien af instrumentet, idet det anføres at:

»RSFF har hjulpet mange forskningsintensive virksomheder i Europa til at opretholde FUI-aktiviteter i en periode med stort finansielt pres, den har hjulpet nogle af de mest innovative europæiske virksomheder til at omstrukturere deres finansielle positioner på et tidspunkt, hvor banker og andre finansinstitutioner begrænsede adgangen til finansiering til højrisikoinvesteringer...« (midtvejsevalueringsrapporten om RSFF, august 2010, s. 18).

Endvidere fremgår det at den anden midtvejsevaluering, (juni 2013), at RSFF's vigtigste økonomiske værdi er dens kontracykliske natur, som giver dens støtter finansiel stabilitet på langt sigt til at gennemføre FUI-aktiviteter, selv i krisetider.

Opfølgning af anbefalinger i Rettens særberetninger

| 10.53. | Ifølge de internationale revisionsstandarder er opfølgning af revisionsberetninger sidste trin i den forvaltningsrevisionscyklus, der består af planlægning, udførelse og opfølgning (53). Opfølgningen af Rettens beretninger om forvaltningsrevision er et nødvendigt element i forbindelse med regnskabspligt og ansvarlighed og bidrager til at sikre, at Kommissionen implementerer anbefalingerne i beretningerne effektivt. |
| --- | --- |

10.53.

Ifølge de internationale revisionsstandarder er opfølgning af revisionsberetninger sidste trin i den forvaltningsrevisionscyklus, der består af planlægning, udførelse og opfølgning (53). Opfølgningen af Rettens beretninger om forvaltningsrevision er et nødvendigt element i forbindelse med regnskabspligt og ansvarlighed og bidrager til at sikre, at Kommissionen implementerer anbefalingerne i beretningerne effektivt.

| 10.54. | Retten gennemgik Kommissionens opfølgning af en stikprøve på 59 revisionsanbefalinger fra otte særberetninger vedtaget i perioden 2007-2010. Med hensyn til de 56 anbefalinger, hvis implementering kunne verificeres (54), konkluderede Retten, at Kommissionen havde implementeret 79 % af dem enten fuldt ud eller i de fleste henseender. Yderligere 12 % af anbefalingerne var implementeret i nogle henseender, mens 9 % med det samme var blevet afvist og derfor ikke implementeret (55). |
| --- | --- |

10.54.

Retten gennemgik Kommissionens opfølgning af en stikprøve på 59 revisionsanbefalinger fra otte særberetninger vedtaget i perioden 2007-2010. Med hensyn til de 56 anbefalinger, hvis implementering kunne verificeres (54), konkluderede Retten, at Kommissionen havde implementeret 79 % af dem enten fuldt ud eller i de fleste henseender. Yderligere 12 % af anbefalingerne var implementeret i nogle henseender, mens 9 % med det samme var blevet afvist og derfor ikke implementeret (55).

| 10.55. | I sidste års opfølgning anbefalede Retten, at Kommissionen forfiner det IT-værktøj, som den bruger til at overvåge status for revisionsanbefalinger og dechargeanmodninger. IT-værktøjet bør muliggøre en mere nøjagtig registrering af status for anbefalinger, der kun er delvis implementeret. Som reaktion på Rettens anbefaling har Kommissionen foreslået forbedringer, der senere i 2014 bør gøre det muligt at registrere delvis implementerede anbefalinger i IT-værktøjet. |
| --- | --- |

10.55.

I sidste års opfølgning anbefalede Retten, at Kommissionen forfiner det IT-værktøj, som den bruger til at overvåge status for revisionsanbefalinger og dechargeanmodninger. IT-værktøjet bør muliggøre en mere nøjagtig registrering af status for anbefalinger, der kun er delvis implementeret. Som reaktion på Rettens anbefaling har Kommissionen foreslået forbedringer, der senere i 2014 bør gøre det muligt at registrere delvis implementerede anbefalinger i IT-værktøjet.

| 10.55. | Kommissionen vurderede muligheden for at videreudvikle RAD-applikationen for at forbedre de oplysninger, som ledelsen får. Systemleverandøren i Kommissionen er blevet anmodet om at udvikle den ekstra anbefalingsstatus »Delvist gennemført«. |
| --- | --- |

10.55.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 10.56. | I programmeringsperioden 2007-2013 var der i forbindelse med anvendelsen af EU-midler mere fokus på absorption (at få brugt pengene) og regeloverholdelse end på god performance. Der er fastsat nye bestemmelser for perioden 2014-2020, og Retten vil vurdere effekten af disse i kommende forvaltningsrevisioner. Retten hilser de nye bestemmelser velkommen, og oprettelsen af en resultatreserve kan måske tilskynde til at sætte mere fokus på resultater, men effekten vil sandsynligvis blive marginal, da der i rammen for 2014-2020 stadig ikke er nogen egentlige finansielle incitamenter eller sanktioner knyttet til de resultater, der opnås med EU-midler (punkt 10.3-10.16). |
| --- | --- |

10.56.

I programmeringsperioden 2007-2013 var der i forbindelse med anvendelsen af EU-midler mere fokus på absorption (at få brugt pengene) og regeloverholdelse end på god performance. Der er fastsat nye bestemmelser for perioden 2014-2020, og Retten vil vurdere effekten af disse i kommende forvaltningsrevisioner. Retten hilser de nye bestemmelser velkommen, og oprettelsen af en resultatreserve kan måske tilskynde til at sætte mere fokus på resultater, men effekten vil sandsynligvis blive marginal, da der i rammen for 2014-2020 stadig ikke er nogen egentlige finansielle incitamenter eller sanktioner knyttet til de resultater, der opnås med EU-midler (punkt 10.3-10.16).

| 10.56. | Offentliggørelse af performancedata fra de årlige gennemførelsesrapporter samt evalueringskravene (forpligtelse til mindst én konsekvensevaluering for hver prioritet) vil starte en politisk drøftelse og reel ansvarlighed. |
| --- | --- |

10.56.

Derudover vil Kommissionen som fastlagt i den lovgivningsmæssige ramme for 2014-2020 (artikel 22, stk. 6 og 7, i forordning nr. 1303/2013) kunne indføre sanktioner over for medlemsstaterne i tilfælde af der er en alvorlig mangel med hensyn til at nå målene som følge af resultatrammen (artikel 22, stk. 6, i forordning nr. 1303/2013) og ved afslutningen (artikel 22, stk. 7).

| 10.57. | Efter Rettens mening vidner den manglende fokusering på performance om et mere grundlæggende problem. Princippet om delt forvaltning bygger på tillid: Tillid til, at medlemsstaterne — som selv leverer en del af finansieringen til projekterne — forvalter EU-midlerne lige så omhyggeligt som deres egne midler. På grundlag af sit revisionsarbejde har Retten konstateret, at projektudvælgelsen for det første har fokuseret på at anvende de disponible EU-midler (»use it or lose it«), for det andet på at overholde reglerne, og først for det tredje — og i begrænset omfang — på projekternes forventede performance. Regeloverholdelse og performance bør veje lige tungt gennem hele projektcyklussen. Denne spænding mellem ønsket om resultatfokusering og de politiske krav, som medlemsstaterne står over for, er en grundlæggende svaghed i udformningen af en stor del af EU-budgettet. |
| --- | --- |

10.57.

Efter Rettens mening vidner den manglende fokusering på performance om et mere grundlæggende problem. Princippet om delt forvaltning bygger på tillid: Tillid til, at medlemsstaterne — som selv leverer en del af finansieringen til projekterne — forvalter EU-midlerne lige så omhyggeligt som deres egne midler. På grundlag af sit revisionsarbejde har Retten konstateret, at projektudvælgelsen for det første har fokuseret på at anvende de disponible EU-midler (»use it or lose it«), for det andet på at overholde reglerne, og først for det tredje — og i begrænset omfang — på projekternes forventede performance. Regeloverholdelse og performance bør veje lige tungt gennem hele projektcyklussen. Denne spænding mellem ønsket om resultatfokusering og de politiske krav, som medlemsstaterne står over for, er en grundlæggende svaghed i udformningen af en stor del af EU-budgettet.

| 10.57. | Kommissionen bemærker, at performancekriterierne er indbygget i udvælgelsen af de enkelte projekter, der skal finansieres. |
| --- | --- |

10.57.

Medlemsstaterne bør gennem anvendelse af vægtede udvælgelseskriterier kunne identificere de projekter, der bedre kan bidrage til at nå resultaterne.

Kommissionen vil gerne understrege, at der ud over EU-finansiering altid er behov for national medfinansiering (enten offentlig eller privat). Derfor er »tillid til, at medlemsstaterne — som selv leverer en del af finansieringen til projekterne — forvalter EU-midlerne lige så omhyggeligt som deres egne midler«, begrundet, eftersom eventuel »dårlig« anvendelse af EU-bidrag automatisk vil påvirke og indvirke på det nationale bidrag. De maksimale medfinansieringssatser er fastlagt i forordningen om fælles bestemmelser (artikel 120), men disse satser kan gradueres (artikel 121). Selv om den nationale medfinansiering i mindre udviklede regioner kan begrænses til 15 %, vil den for mere udviklede regioner være mindst 50 %. I disse tilfælde er der derfor en stor risiko for det nationale bidrag, såfremt programmet ikke »forvaltes omhyggeligt« og har fokus på udgifter i stedet for på at levere resultater. Derudover bør forudgående konditionaliteter sikre, at der findes de rigtige rammebetingelser for udgifter. Selv om det ville betyde fokus på udgifter (som også påvirker det nationale bidrag) ville den forudgående konditionalitet derfor kræve, at medlemsstaterne har en strategisk politisk ramme, som stemmer overens med forpligtelserne på EU-plan, for at sikre at programmets målsætninger og dermed resultater nås.

| 10.58. | Rapporteringen om performance til Europa-Parlamentet og Rådet finder sted inden for en ramme, der er udviklet over en lang årrække og ikke er tilpasset til den performancekultur, som Kommissionen forsøger at skabe. I henhold til lovgivningen skal Kommissionen hvert år rapportere om sin performance i tre dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Det er imidlertid kun evalueringsrapporten, der har fokus på performance. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning og den sammenfattende rapport indeholder ingen eller kun få oplysninger om performance. Efter Rettens mening er det en fornuftig praksis, at Kommissionen samler sin rapportering om performance i evalueringsrapporten, da de to andre dokumenter har andre formål (punkt 10.18-10.20). |
| --- | --- |

10.58.

Rapporteringen om performance til Europa-Parlamentet og Rådet finder sted inden for en ramme, der er udviklet over en lang årrække og ikke er tilpasset til den performancekultur, som Kommissionen forsøger at skabe. I henhold til lovgivningen skal Kommissionen hvert år rapportere om sin performance i tre dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Det er imidlertid kun evalueringsrapporten, der har fokus på performance. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning og den sammenfattende rapport indeholder ingen eller kun få oplysninger om performance. Efter Rettens mening er det en fornuftig praksis, at Kommissionen samler sin rapportering om performance i evalueringsrapporten, da de to andre dokumenter har andre formål (punkt 10.18-10.20).

| 10.58. | Rapporteringen til Europa-Parlamentet og Rådet udvikler sig i takt med den performancekultur, som Kommissionen gennemfører, hvor der tages hensyn til Europa-Parlamentets og Revisionsrettens synspunkter. Som allerede anført er rammerne for rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet med vedtagelsen af FFR for 2014-2020 MFF blevet tilpasset med øget fokus på programmernes performance. Som anført i den sammenfattende rapport har Kommissionen allerede truffet de nødvendige foranstaltninger til at forbedre rapporteringen om performance ved at styrke rammerne for programmernes performance i henhold til den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 og ved at indarbejde denne performanceramme i Kommissionens strategiske planlægning, programmering og rapportering af resultater. Det vil tage tid, før disse ændringer viser sig i resultaterne. Med hensyn til de rapporter, som Retten nævner, omfatter de tre rapporter forskellige aspekter af performance, som supplerer hinanden, og som vedrører detaljer om gennemførelse af finans- og budgetforvaltningen, sammenfatningen af Kommissionens resultater på forvaltningsområdet og den overordnede performance i EU's finansielle programmer. Der skal fortsat skelnes tydeligt mellem disse forskellige, men relaterede aspekter. (Kommissionen glæder sig over, at Revisionsretten mener, at den aktuelle praksis er fornuftig, at de tre rapporter har forskellige formål, og at rapporteringen om de finansielle programmers performance bedst sker i evalueringsrapporten.) |
| --- | --- |

10.58.

| 10.59. | Retten fandt desuden eksempler på mangler i dækningen: Dokumenterne omtaler ikke resultaterne med hensyn til EU-merværdi. Retten konkluderer, at ingen af disse tre dokumenter på en nyttig måde rapporterer om, hvorvidt den økonomiske forvaltning har været forsvarlig (punkt 10.18-10.22). |
| --- | --- |

10.59.

Retten fandt desuden eksempler på mangler i dækningen: Dokumenterne omtaler ikke resultaterne med hensyn til EU-merværdi. Retten konkluderer, at ingen af disse tre dokumenter på en nyttig måde rapporterer om, hvorvidt den økonomiske forvaltning har været forsvarlig (punkt 10.18-10.22).

| 10.59. | Kommissionen mener ikke, at der er mangler i dækningen. Som anført i svarene til punkt 10.46 vurderede Kommissionen EU-merværdi, da den fremlagde forslag vedrørende de nye udgiftsprogrammer. Kommissionen medtager oplysninger om EU-merværdi i rapporteringen om evalueringer i forbindelse med artikel 318-rapporten. Endvidere er Kommissionen ikke enig i Rettens fortolkning af, at principperne for forsvarlig finansiel forvaltning indebærer rapportering om EU-merværdi. Endvidere er der ingen af de tre rapporter, som er nødvendige for eller udformet med det formål hver især at dække alle tre elementer og dermed fuldt ud redegøre for forsvarlig finansiel forvaltning. De har hver især deres specifikke formål (se svaret til 10.58). |
| --- | --- |

10.59.

| 10.60. | Sammenlignet med de foregående evalueringsrapporter er det en forbedring, at der i den fjerde rapport gøres et forsøg på at beskrive forbindelsen mellem de vigtigste finansielle programmer, der er præsenteret efter FFR-udgiftsområder, og de tilgængelige resultatoplysninger med relevans for Europa 2020-strategien. På mange vigtige områder kan evalueringsrapportens oplysninger og data imidlertid endnu ikke anvendes til det tiltænkte formål i dechargeproceduren. Retten noterer sig Kommissionens forventning om, at der vil gå nogle år, før den nye resultatramme kan give meningsfulde resultatoplysninger om den årlige opnåelse af politikmål. Retten vil fortsat overvåge de fremskridt, der gøres på dette område (punkt 10.23-10.26). |
| --- | --- |

10.60.

Sammenlignet med de foregående evalueringsrapporter er det en forbedring, at der i den fjerde rapport gøres et forsøg på at beskrive forbindelsen mellem de vigtigste finansielle programmer, der er præsenteret efter FFR-udgiftsområder, og de tilgængelige resultatoplysninger med relevans for Europa 2020-strategien. På mange vigtige områder kan evalueringsrapportens oplysninger og data imidlertid endnu ikke anvendes til det tiltænkte formål i dechargeproceduren. Retten noterer sig Kommissionens forventning om, at der vil gå nogle år, før den nye resultatramme kan give meningsfulde resultatoplysninger om den årlige opnåelse af politikmål. Retten vil fortsat overvåge de fremskridt, der gøres på dette område (punkt 10.23-10.26).

| 10.60. | Kommissionen mener, at den seneste evalueringsrapport med hensyn til de overvågnings- og evalueringsordninger, som er gældende for 2007-2013-programmerne, i høj grad bidrager til dechargemyndighedens arbejde for det pågældende år. I mange henseender afspejler strukturen og indholdet af dette års rapport dechargemyndighedens vejledning. I rapporten adskilles eksempelvis oplysninger om udviklingen i forhold til at nå programmeringsmålsætningerne fra oplysninger om operationelle aspekter af performance som f.eks. Kommissionens foranstaltninger til gennemførelse og forvaltning af de finansielle programmer. Der skelnes mellem EU's interne og eksterne politikker. Rapporten giver også så vidt muligt tilgængelige performanceoplysninger om, hvordan de finansielle programmer har bidraget til Europa 2020-strategien. Det skal dog erindres, at til trods for, at 2013 var det sidste år i 2007-2013-programmeringsperioden, er det stadig for tidligt at måle programmets resultater og effekt fuldt ud, eftersom de endelige og efterfølgende evalueringer af de finansielle programmer er planlagt for de næste fire år (2014-2017). Der blev heller ikke i overvågningen, evalueringen og rapporteringen af 2007-2013-programmerne fokuseret på at rapportere om programmernes performance. Performanceoplysningerne for 2014-2020-programmerne vil gradvist blive tilgængelige ifølge de rapporterings- og evalueringsordninger, som er anført i de retsakter, som medlovgiverne har vedtaget, og vil blive indarbejdet i artikel 318-rapporten. |
| --- | --- |

10.60.

| 10.61. | Generaldirektørerne rapporterer i deres årlige aktivitetsrapporter til Kommissionen om udførelsen af deres opgaver, om GD'ernes aktiviteter og om opnåelsen af politikmål. Hver af de årlige aktivitetsrapporter indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren blandt andet erklærer, at de midler, der var afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. I praksis er det imidlertid sådan, at erklæringen i de årlige aktivitetsrapporter netop ikke vedrører performancespørgsmål. Erklæringen og de eventuelle forbehold er begrænset til at gælde forhold vedrørende formel rigtighed og intern kontrol (punkt 10.28-10.30 og tekstboks 10.4). |
| --- | --- |

10.61.

Generaldirektørerne rapporterer i deres årlige aktivitetsrapporter til Kommissionen om udførelsen af deres opgaver, om GD'ernes aktiviteter og om opnåelsen af politikmål. Hver af de årlige aktivitetsrapporter indeholder en erklæring, hvor generaldirektøren blandt andet erklærer, at de midler, der var afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er anvendt til de tilsigtede formål og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. I praksis er det imidlertid sådan, at erklæringen i de årlige aktivitetsrapporter netop ikke vedrører performancespørgsmål. Erklæringen og de eventuelle forbehold er begrænset til at gælde forhold vedrørende formel rigtighed og intern kontrol (punkt 10.28-10.30 og tekstboks 10.4).

| 10.61. | Som anført i svaret til tekstboks 10.4 vil Kommissionen fortsat anvende samme praksis for rapportering, hvilket stemmer overens med de lovgivningsmæssige bestemmelser. Som anført i den sammenfattende rapport fokuseres der i erklæringen om sikkerhed på ledelsesmæssige og finansielle forhold, hvilket er fuldt ud i overensstemmelse med Kommissionens finansielle ansvar for at gennemføre EU-budgettet. Ved at vedtage den sammenfattende rapport tager Kommissionen det overordnede ansvar for EU-budgettets forvaltning. Dette ses tydeligt i Kommissionens tydelige indsats for at styrke rapporteringen om politiske resultater yderligere i de samme årlige aktivitetsrapporter samt i evalueringsrapporten som krævet i traktaten. Disse politiske resultater skyldes kollektive skridt og ansvar i forhold til medlovgiverne samt medlemsstaterne, som spiller en stor rolle i forhold til gennemførelsen af programmerne. Endvidere påvirker mange andre faktorer i økonomien og samfundet, som ligger langt uden for generaldirektørernes kontrol, programmernes overordnede performance. |
| --- | --- |

10.61.

| 10.62. | Ligesom i de foregående år viste Rettens gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter, at GD'ernes målsætninger ikke er egnede til forvaltningsformål, at der fortsat er en række svagheder med hensyn til udvælgelsen af indikatorer, som begrænser deres egnethed i forbindelse med overvågning af performance, og at GD'erne ikke samarbejder tilstrækkeligt om udformningen af deres målsætninger og indikatorer (jf. punkt 10.32-10.39). |
| --- | --- |

10.62.

Ligesom i de foregående år viste Rettens gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter, at GD'ernes målsætninger ikke er egnede til forvaltningsformål, at der fortsat er en række svagheder med hensyn til udvælgelsen af indikatorer, som begrænser deres egnethed i forbindelse med overvågning af performance, og at GD'erne ikke samarbejder tilstrækkeligt om udformningen af deres målsætninger og indikatorer (jf. punkt 10.32-10.39).

| 10.62. | Som anført i den sammenfattende rapport for 2013 blev strukturen i de årlige aktivitetsrapporter for 2013 ændret betydeligt. Der blev lagt stor vægt på at forbedre performanceindikatorerne og rapporteringen om performance samt rapporteringen om økonomi og effektivitet i de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

10.62.

Endvidere er der ved revisionen af vejledningen lagt stor vægt på at sikre, at rapporterne kun indeholder oplysninger, der er relevante, og sikre større klarhed og konsekvens på tværs af GD'erne. Derudover vil der ske en nærmere tilpasning af forvaltningsplanerne og de årlige aktivitetsrapporter med hensyn til rapportering om mål og indikatorer.

| 10.63. | Rettens forvaltningsrevisioner opfylder fortsat den dobbelte målsætning om at sikre ansvarlighed og bidrage til forbedringer. I sine beretninger fra 2013 rapporterede Retten blandt meget andet om sager, hvor der ikke var tilført EU-merværdi, eller hvor denne værdi — som er afgørende for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning — var reduceret. Et særligt eksempel på dette, som blev konstateret i en række tilfælde, er dødvægt, hvor støttemodtagere ville have fortsat deres aktivitet også uden EU-finansiering (punkt 10.40-10.53). |
| --- | --- |

10.63.

Rettens forvaltningsrevisioner opfylder fortsat den dobbelte målsætning om at sikre ansvarlighed og bidrage til forbedringer. I sine beretninger fra 2013 rapporterede Retten blandt meget andet om sager, hvor der ikke var tilført EU-merværdi, eller hvor denne værdi — som er afgørende for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning — var reduceret. Et særligt eksempel på dette, som blev konstateret i en række tilfælde, er dødvægt, hvor støttemodtagere ville have fortsat deres aktivitet også uden EU-finansiering (punkt 10.40-10.53).

| 10.63. | Kommissionen henviser til sine svar til 10.48 og 10.52, hvor den mener, at foranstaltningerne ikke gav EU-merværdi. Endvidere deler Kommissionen som anført i dens svar til 10.45 ikke Rettens foreslåede principper for EU-merværdi som begreb som anført i årsberetningen for 2011. |
| --- | --- |

10.63.

Anbefalinger

| 10.64. | Bilag 10.2
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere de anbefalinger, som den har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten ni anbefalinger. Med hensyn til to af disse var det for tidligt for Retten at vurdere, om der var sket fremskridt. Kommissionen havde implementeret de øvrige syv anbefalinger i nogle henseender. |
| --- | --- |

10.64.

Bilag 10.2
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at implementere de anbefalinger, som den har fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningerne for 2010 og 2011 fremsatte Retten ni anbefalinger. Med hensyn til to af disse var det for tidligt for Retten at vurdere, om der var sket fremskridt. Kommissionen havde implementeret de øvrige syv anbefalinger i nogle henseender.

| 10.65. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten følgende: |
| --- | --- |

10.65.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten følgende:

| — | Anbefaling 1: Kommissionen bør i forbindelse med den næste gennemgang af finansforordningen rationalisere rammen for rapportering om performance |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Kommissionen bør i forbindelse med den næste gennemgang af finansforordningen rationalisere rammen for rapportering om performance

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen er parat til at tilpasse finansforordningen for at ensrette den med dens nuværende praksis vedrørende rapportering om performance. I henhold til den nuværende praksis tjener de tre rapporter, som Retten henviser til i punkt 10.18, forskellige formål og supplerer hinanden. I den sammenfattende rapport fokuseres der på Kommissionens forvaltningsmæssige resultater, i evalueringsrapporten i henhold til artikel 318 fokuseres der på de opnåede resultater i udgiftsprogrammerne, og i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning på de budgetmæssige aspekter og budgetforvaltningen. Kommissionen mener, at denne rapporteringspraksis, hvor alle disse rapporter spiller en bestemt rolle og tjener et bestemt formål, stemmer overens med de retlige og operationelle bestemmelser på forskellige niveauer (TEUF, finansforordningen og Kommissionens interne stående instrukser).

| — | Anbefaling 2: Kommissionen bør sikre, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klart overblik over de opnåede resultater |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen bør sikre, at evalueringsrapporten indeholder en redegørelse, der samler alle de tilgængelige oplysninger om fremskridtene hen imod Europa 2020-målene, så læserne kan få et klart overblik over de opnåede resultater

Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling. Kommissionen vil fokusere på at sikre, at artikel 318-rapporten indeholder et sammendrag af oplysninger om udviklingen i forhold til Europa 2020-målene med henblik på at give et klart overblik over eventuelle fremskridt. Kommissionen vil overveje, om det vil være hensigtsmæssigt at tilpasse strukturen i artikel 318-rapporten i lyset af, hvordan denne rapportering udvikles over de kommende år, men samtidig tage hensyn til, at der findes anden og mere omfattende rapportering om Europa 2020, f.eks. gennem det europæiske semester.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen bør videreudvikle sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for i generaldirektørernes årlige erklæringer at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opnåelsen af politikmål. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen bør videreudvikle sit system for resultatstyring og -rapportering, så det giver den mulighed for i generaldirektørernes årlige erklæringer at påtage sig ansvaret for den økonomiske forvaltnings forsvarlighed såvel som for EU-budgettets bidrag til opnåelsen af politikmål.

Kommissionen kan ikke acceptere denne anbefaling.

Kommissionen ønsker at sikre en forsvarlig forvaltning af og rapportering om EU-budgettet af høj kvalitet, idet der fuldt ud tages højde for alle forslag til at videreudvikle det. Som anført i den sammenfattende rapport har Kommissionen allerede truffet de nødvendige foranstaltninger til at forbedre rapporteringen om performance ved at styrke rammerne for programmernes performance i henhold til den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 og ved at indarbejde denne performanceramme i Kommissionens strategiske planlægning, programmering og rapportering af resultater.

Der skal dog skelnes mellem på den ene side generaldirektørernes direkte ansvar for forvaltningen af de finansielle programmer og gennemførelsen af budgettet og på den anden side de politiske resultater som f.eks. effekten af de finansielle programmer. Sidstnævnte er også medlovgivernes ansvar, idet de bidrager til udformningen af programmerne og vedtager dem, samt medlemsstaternes, da de ofte spiller en stor rolle i forhold til gennemførelsen af programmerne. Endvidere påvirker mange andre faktorer i økonomien og samfundet, som ligger langt uden for generaldirektørernes kontrol, programmernes overordnede performance.

Kommissionen mener derfor, at anvendelsesområdet for generaldirektørernes erklæring om sikkerhed fortsat bør fokusere på ledelsesmæssige og finansielle forhold, hvilket er fuldt ud i overensstemmelse med Kommissionens finansielle ansvar og revisionskrav til gennemførelsen og forvaltningen af EU-budgettet. Ved at vedtage den sammenfattende rapport tager Kommissionen det overordnede ansvar for EU-budgettets forvaltning.

---

(1)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, artikel 27, ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 298 af 28.10.2012, s. 1), artikel 30 (ikrafttræden 1. januar 2013).

(2)  Artikel 318 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastsætter, at Kommissionen skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået.

(3)  Rettens særberetninger dækker både EU-budgettet og de europæiske udviklingsfonde.

(4)  Rettens årsberetning for 2012, punkt 10.4. Jf. også Rettens udtalelse nr. 7/2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT C 47 af 17.2.2012), punkt 4 (http://eca.europa.eu).

(5)  L'Instrument Financier pour l'Environnement. LIFE-programmet er ikke under delt forvaltning, men forvaltes direkte af Kommissionen.

(6)  Særberetning nr. 15/2013 »Har LIFE-programmets miljøkomponent været effektiv?«, punkt 17-21 (http://eca.europa.eu).

(7)  Særberetning nr. 12/2013 »Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU's budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?«, punkt 58-75 og 81 (http://eca.europa.eu).

(8)  Særberetning nr. 1/2013 »Har EU's støtte til fødevareindustrien effektivt og produktivt bidraget til at forøge værdien af landbrugsprodukter?«, punkt 38, og særberetning nr. 6/2013 »Har foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne givet medlemsstaterne og Kommissionen valuta for pengene?«, punkt 31 og 87 (http://eca.europa.eu).

(9)  Rettens årsberetning for 2012, punkt 1.20-1.35, indeholder mere detaljerede oplysninger.

(10)  Kommissionens Interne Revisionstjeneste drog tilsvarende konklusioner i forbindelse med sin revision af resultatmålingssystemerne i Generaldirektoratet (GD) for Regionalpolitik og Bypolitik (REGIO) og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (EMPL), rapporteret i december 2013.

(11)  Kommissionens svar på Rettens årsberetning for 2012, punkt 10.3. De ændrede krav gælder »de europæiske struktur- og investeringsfonde« (ESI-fondene), dvs. EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EHFF. De er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320), der somme tider kaldes forordningen om fælles bestemmelser.

(12)  Forordning (EU) nr. 1303/2013, artikel 54-57 og 114.

(13)  Forordning (EF) nr. 1303/2013, artikel 23.

(14)  I den foregående programmeringsperiode, 2007-2013, gav lovgivningen kun mulighed for at suspendere forpligtelser under Samhørighedsfonden, når proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ikke var overholdt. En sådan suspension blev foretaget i ét tilfælde, i Ungarn. Den trådte imidlertid aldrig i kraft, fordi Ungarn indsendte et revideret konvergensprogram før ikrafttrædelsesdatoen.

(15)  Forordning (EU) nr. 1303/2013, artikel 15, 16 og 17.

(16)  Forordning (EF) nr. 1303/2013, artikel 19.

(17)  I perioden 2014-2020 er der desuden for første gang krav om, at data skal offentliggøres, at årlige gennemførelsesrapporter skal indeholde et sammendrag til borgerne, og at evalueringsrapporter skal offentliggøres. Hensigten er at muliggøre en offentlig debat om de leverede output og resultater.

(18)  Der fandtes også en resultatreserve — som var underlagt andre procedurer — for strukturfondene i programmeringsperioden 2000-2006. Retten konkluderede imidlertid i forbindelse med en revision af denne og beslægtede ordninger (særberetning nr. 1/2007, punkt III), at resultatreserven ikke satte øget fokus på performance, men primært blev »anvendt til at maksimere udgifterne, ikke til at koncentrere dem om aktiviteter, som havde vist sig at være særligt effektive. Kommissionen lagde vægt på absorption af midlerne.«

(19)  Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25), artikel 50.

(20)  Forordning (EU) nr. 1303/2013, bilag II, punkt 2.

(21)  Artikel 317 i TEUF.

(22)  Artikel 249, stk. 2, i TEUF fastsætter endvidere, at Kommissionen hvert år skal offentliggøre »en almindelig beretning om Unionens virksomhed«. Denne beretning er henvendt til almindelige læsere og giver en overordnet beskrivelse af Kommissionens og andre EU-organers samt medlemsstaternes aktiviteter. Den analyserer ikke Kommissionens gennemførelse af budgettet.

(23)  Artikel 142 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og artikel 227 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, artikel 66, stk. 9.

(25)  Artikel 318 i TEUF.

(26)  Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning er også adresseret til Revisionsretten.

(27)  Jf. også Kommissionens svar til punkt 10.31 og 10.32 samt tekstboks 10.2 i Rettens årsberetning for 2011.

(28)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået (COM(2014) 383 final af 26.6.2014).

(29)  Artikel 318 og 319 i TEUF.

(30)  Eurostat offentliggør hver måned de otte centrale Europe 2020-indikatorer (for nærmere detaljer, se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). I marts offentliggjorde Kommissionen »Status over Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2014) 130). Der er imidlertid ikke tale om en årlig rapport.

(31)  Som beskrevet i Kommissionens arbejdsdokument »Overview of the Monitoring, Reporting and Evaluation Frameworks for the MFF 2014-2020 Programmes« (SWD(2014) 200 final af 26.6.2014), der ledsager evalueringsrapporten (COM(2014) 383 final af 26.6.2014).

(32)  Kommissionens arbejdsdokument »Stock-taking on the Action Plan for the Development of the Article 318 Evaluation Report« (SWD(2014) 201 final af 26.6.2014).

(33)  Rettens årsberetning for 2010, kapitel 8: GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (AGRI), GD REGIO og GD for Forskning og Innovation (RTD); Rettens årsberetning for 2011, kapitel 10: GD AGRI, GD for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid — og GD REGIO; Rettens årsberetning for 2012, kapitel 10: GD for Konkurrence (COMP), GD for Maritime Anliggender og Fiskeri (MARE) og GD for Mobilitet og Transport (MOVE).

(34)  Henvisninger til direktorater og generaldirektører omfatter i relevant omfang tjenestegrene og ledere.

(35)  Finansforordningens artikel 66, stk. 9, litra a) og b).

(36)  Artikel 317 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(37)  Jf. punkt 1.31 og tabel 1.3 i Rettens årsberetning for 2013.

(38)  Begge forbehold var taget af GD REGIO, ét for 2011 og ét for 2010.

(39)  Jf. punkt 10.29.

(40)  Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Timed. Jf. finansforordningens artikel 38, stk. 3, litra e).

(41)  Fem fra GD EMPL, fem fra GD SANCO og fem fra OIL.

(42)  Relevante, accepterede, troværdige, nemme og robuste (Relevant, Accepted, Credible, Easy, Robust), jf. Kommissionens interne kontrolstandard om målsætninger og resultatindikatorer (ICS 5).

(43)  I december 2013 drog Den Interne Revisionstjeneste en lignende konklusion vedrørende GD EMPL, idet den rapporterede, at indikatorerne ikke altid opfyldte RACER-kriterierne.

(44)  Vedtagelse af en beretning betyder, at den godkendes til offentliggørelse.

(45)  En mere udførlig definition på EU-merværdi kan findes i tekstboks 10.2 i Rettens årsberetning for 2011.

(46)  Revisionsrettens udtalelse nr. 7/2011, punkt 9 (http://eca.europa.eu).

(47)  Særberetning nr. 15/2013, punkt 4, 20, 21 og 63 (http://eca.europa.eu).

(48)  Særberetning nr. 7/2013 »Har Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen tilført EU-merværdi med hensyn til reintegration af afskedigede arbejdstagere?«, punkt 77 og 78 (http://eca.europa.eu).

(49)  Særberetning nr. 1/2013 »Har EU's støtte til fødevareindustrien effektivt og produktivt bidraget til at forøge værdien af landbrugsprodukter?«, punkt 86 (http://eca.europa.eu).

(50)  Særberetning nr. 6/2013 »Har foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne givet medlemsstaterne og Kommissionen valuta for pengene?«, punkt 54-57 og 93 (http://eca.europa.eu).

(51)  Særberetning nr. 3/2013 »Har Marco Polo-programmerne været effektive med hensyn til at flytte trafik væk fra vejene?«, punkt 32 og 33 (http://eca.europa.eu).

(52)  Særberetning nr. 2/2013 »Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?«, punkt 104 (http://eca.europa.eu).

(53)  International Auditing Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI 3000 og 3100.

(54)  Opfølgningsforanstaltningerne vedrørende tre af de udvalgte anbefalinger kunne ikke verificeres, da den nødvendige dokumentation kun fandtes i medlemsstaterne og dermed lå uden for denne gennemgang.

(55)  De fem anbefalinger, der blev afvist, stammede alle fra særberetning nr. 7/2010 om proceduren for regnskabsafslutning og vedrørte detaljerede aspekter ved denne procedure. Med hensyn til to af disse fem anbefalinger har Kommissionen imidlertid iværksat korrigerende foranstaltninger i forbindelse med udarbejdelsen af den horisontale forordning vedrørende den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020.

BILAG 10.1

SÆRBERETNINGER VEDTAGET AF REVISIONSRETTEN I 2013

| — | Nr. 1/2013 »Har EU's støtte til fødevareindustrien effektivt og produktivt bidraget til at forøge værdien af landbrugsprodukter?« |
| --- | --- |

—

Nr. 1/2013 »Har EU's støtte til fødevareindustrien effektivt og produktivt bidraget til at forøge værdien af landbrugsprodukter?«

| — | Nr. 2/2013 »Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?« |
| --- | --- |

—

Nr. 2/2013 »Har Kommissionen sørget for, at syvende rammeprogram for forskning gennemføres effektivt?«

| — | Nr. 3/2013 »Har Marco Polo-programmerne været effektive med hensyn til at flytte trafik væk fra vejene?« |
| --- | --- |

—

Nr. 3/2013 »Har Marco Polo-programmerne været effektive med hensyn til at flytte trafik væk fra vejene?«

| — | Nr. 4/2013 »EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse« |
| --- | --- |

—

Nr. 4/2013 »EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse«

| — | Nr. 5/2013 »Er de EU-samhørighedsmidler, som anvendes på veje, givet godt ud?« |
| --- | --- |

—

Nr. 5/2013 »Er de EU-samhørighedsmidler, som anvendes på veje, givet godt ud?«

| — | Nr. 6/2013 »Har foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne givet medlemsstaterne og Kommissionen valuta for pengene?« |
| --- | --- |

—

Nr. 6/2013 »Har foranstaltningerne til diversificering af økonomien i landdistrikterne givet medlemsstaterne og Kommissionen valuta for pengene?«

| — | Nr. 7/2013 »Har Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen tilført EU-merværdi med hensyn til reintegration af afskedigede arbejdstagere?« |
| --- | --- |

—

Nr. 7/2013 »Har Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen tilført EU-merværdi med hensyn til reintegration af afskedigede arbejdstagere?«

| — | Nr. 8/2013 »Støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til forbedring af skovenes økonomiske værdi« |
| --- | --- |

—

Nr. 8/2013 »Støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til forbedring af skovenes økonomiske værdi«

| — | Nr. 9/2013 »EU's støtte til regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo« |
| --- | --- |

—

Nr. 9/2013 »EU's støtte til regeringsførelse i Den Demokratiske Republik Congo«

| — | Nr. 10/2013 »Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?« |
| --- | --- |

—

Nr. 10/2013 »Den fælles landbrugspolitik: Er den særlige støtte, der ydes i henhold til artikel 68 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009, veludformet og velimplementeret?«

| — | Nr. 11/2013 »Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten (BNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol« |
| --- | --- |

—

Nr. 11/2013 »Sikring af rigtige data vedrørende bruttonationalindkomsten (BNI): En mere struktureret og bedre fokuseret tilgang ville forbedre effektiviteten af Kommissionens kontrol«

| — | Nr. 12/2013 »Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU's budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?« |
| --- | --- |

—

Nr. 12/2013 »Kan Kommissionen og medlemsstaterne påvise, at EU's budget til udvikling af landdistrikter anvendes fornuftigt?«

| — | Nr. 13/2013 »EU's udviklingsbistand til Centralasien« |
| --- | --- |

—

Nr. 13/2013 »EU's udviklingsbistand til Centralasien«

| — | Nr. 14/2013 »Den Europæiske Unions direkte finansielle støtte til Den Palæstinensiske Myndighed« |
| --- | --- |

—

Nr. 14/2013 »Den Europæiske Unions direkte finansielle støtte til Den Palæstinensiske Myndighed«

| — | Nr. 15/2013 »Har LIFE-programmets miljøkomponent været effektiv?« |
| --- | --- |

—

Nr. 15/2013 »Har LIFE-programmets miljøkomponent været effektiv?«

| — | Nr. 16/2013 »Status over én enkelt revision («single audit») og Kommissionens anvendelse af de nationale revisionsmyndigheders arbejde på samhørighedsområdet« |
| --- | --- |

—

Nr. 16/2013 »Status over én enkelt revision («single audit») og Kommissionens anvendelse af de nationale revisionsmyndigheders arbejde på samhørighedsområdet«

| — | Nr. 17/2013 »EU's klimafinansiering inden for rammerne af ekstern bistand« |
| --- | --- |

—

Nr. 17/2013 »EU's klimafinansiering inden for rammerne af ekstern bistand«

| — | Nr. 18/2013 »Er resultaterne af medlemsstaternes kontrol af landbrugsudgifterne pålidelige?« |
| --- | --- |

—

Nr. 18/2013 »Er resultaterne af medlemsstaternes kontrol af landbrugsudgifterne pålidelige?«

| — | Nr. 19/2013 »Beretning 2012 om opfølgning af Den Europæiske Revisionsrets særberetninger«. |
| --- | --- |

—

Nr. 19/2013 »Beretning 2012 om opfølgning af Den Europæiske Revisionsrets særberetninger«.

BILAG 10.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE OPNÅELSE AF RESULTATER VED HJÆLP AF EU-BUDGETTET

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant (1) | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | Anbefaling 1: Kommissionen bør ved udformningen af nye udgiftsprogrammer forsøge at fokusere sine aktiviteter på de resultater og den effekt, som den ønsker at opnå. Hvis det ikke umiddelbart er muligt at måle resultaterne og effekten, bør Kommissionen opstille indikatorer og delmål baseret på »SMART-målsætninger«, der kan dokumentere, at aktiviteterne støtter opfyldelsen af de ønskede mål. | | | X | | | | Alle udgiftsprogrammer under den nye FFR omfatter nye performancerammer, herunder målsætninger, indikatorer og overvågning, evaluering og rapportering, der gør det muligt at måle og rapportere om performance.


  Parallelt dermed har Kommissionen udviklet sine interne forvaltningsredskaber — forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter for generaldirektoraterne — som skal sikre yderligere rapportering om de finansielle programmer.


  Det er vigtigt at erindre, at medlovgiverne i høj grad var involveret i fastlæggelsen af målsætningerne og indikatorerne for programmerne. |
| Anbefaling 2: Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne om at forbedre kvaliteten af de indsendte data og sikre, at de er aktuelle. Navnlig bør den trække på erfaringerne med de foranstaltninger, der træffes med hensyn til fondene i den fælles strategiske ramme for at give medlemsstaterne incitamenter til at indsende resultatdata af høj kvalitet. | | | X | | | | |
| 2011 | Anbefaling 3: Kommissionen bør i den kommende programmeringsperiode, 2014-2020, dokumentere og rapportere om, hvordan den sikrer EU-merværdi. | | | | | X | | Som anført i svaret til punkt 10.46 var Kommissionen meget opmærksom på EU-værdi i forbindelse med udformningen af de nye udgiftsprogrammer. Den vil rapportere om EU-merværdi, som er et af de aspekter, som vurderes i de efterfølgende evalueringer. Disse evalueringer er offentligt tilgængelige, og artikel 318-rapporten indeholder desuden et sammendrag af oplysninger om EU-merværdi. |
| 2010 | Anbefaling 1: Der bør sættes større fokus på performance i GD'ernes årlige aktivitetsrapporter, særlig ved at afvigelser mellem planlagte mål og opnåede resultater analyseres, og at der rapporteres om sparsommelighed og produktivitet i relation til EU-finansieringen (jf. punkt 8.53). | | | X | | | | |
| Anbefaling 2: Kommissionens tjenester bør fastsætte hensigtsmæssige mellemliggende milepæle for flerårige mål, så målopfyldelsen kan vurderes tilstrækkeligt (jf. punkt 8.54). | | | X | | | | Se svaret til anbefaling 1 for 2011. |
| Anbefaling 3: Kommissionen og medlemsstaterne bør inden for rammerne af deres respektive ansvar i forbindelse med delt forvaltning blive enige om ensartede resultatindikatorer og sikre, at oplysningerne om fastsatte mål og opnåede resultater er pålidelige (jf. punkt 8.56). | | | X | | | | |
| 2010 | Anbefaling 4: Under planlægningen af EU-udgiftsprogrammer bør Kommissionen og medlemsstaterne være mere opmærksomme på at fastsætte SMART-mål og på at identificere og begrænse de risici, der kan opstå under gennemførelsen (jf. punkt 8.57). | | | | | X | | Se svaret til anbefaling 1 for 2011. |
| Anbefaling 5: Ledelsens regnskabspligt bør også omfatte resultatrapportering med overensstemmelse mellem de forventede resultater som beskrevet i forvaltningsplanen og de opnåede resultater som beskrevet i den årlige aktivitetsrapport (jf. punkt 8.58). | | | X | | | | Se svaret til anbefaling 3 i den aktuelle beretning for 2013. |
| Anbefaling 6: Kommissionen bør — sammen med medlemsstaterne, hvor det er relevant i forbindelse med delt forvaltning — udforme og anvende overvågnings- og kontrolsystemer, der sikrer fuldstændige og præcise resultatoplysninger (jf. punkt 8.58). | | | X | | | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant (1)

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

Anbefaling 1: Kommissionen bør ved udformningen af nye udgiftsprogrammer forsøge at fokusere sine aktiviteter på de resultater og den effekt, som den ønsker at opnå. Hvis det ikke umiddelbart er muligt at måle resultaterne og effekten, bør Kommissionen opstille indikatorer og delmål baseret på »SMART-målsætninger«, der kan dokumentere, at aktiviteterne støtter opfyldelsen af de ønskede mål.

X

Alle udgiftsprogrammer under den nye FFR omfatter nye performancerammer, herunder målsætninger, indikatorer og overvågning, evaluering og rapportering, der gør det muligt at måle og rapportere om performance.

Parallelt dermed har Kommissionen udviklet sine interne forvaltningsredskaber — forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter for generaldirektoraterne — som skal sikre yderligere rapportering om de finansielle programmer.

Det er vigtigt at erindre, at medlovgiverne i høj grad var involveret i fastlæggelsen af målsætningerne og indikatorerne for programmerne.

Anbefaling 2: Kommissionen bør samarbejde med medlemsstaterne om at forbedre kvaliteten af de indsendte data og sikre, at de er aktuelle. Navnlig bør den trække på erfaringerne med de foranstaltninger, der træffes med hensyn til fondene i den fælles strategiske ramme for at give medlemsstaterne incitamenter til at indsende resultatdata af høj kvalitet.

X

2011

Anbefaling 3: Kommissionen bør i den kommende programmeringsperiode, 2014-2020, dokumentere og rapportere om, hvordan den sikrer EU-merværdi.

X

Som anført i svaret til punkt 10.46 var Kommissionen meget opmærksom på EU-værdi i forbindelse med udformningen af de nye udgiftsprogrammer. Den vil rapportere om EU-merværdi, som er et af de aspekter, som vurderes i de efterfølgende evalueringer. Disse evalueringer er offentligt tilgængelige, og artikel 318-rapporten indeholder desuden et sammendrag af oplysninger om EU-merværdi.

2010

Anbefaling 1: Der bør sættes større fokus på performance i GD'ernes årlige aktivitetsrapporter, særlig ved at afvigelser mellem planlagte mål og opnåede resultater analyseres, og at der rapporteres om sparsommelighed og produktivitet i relation til EU-finansieringen (jf. punkt 8.53).

X

Anbefaling 2: Kommissionens tjenester bør fastsætte hensigtsmæssige mellemliggende milepæle for flerårige mål, så målopfyldelsen kan vurderes tilstrækkeligt (jf. punkt 8.54).

X

Se svaret til anbefaling 1 for 2011.

Anbefaling 3: Kommissionen og medlemsstaterne bør inden for rammerne af deres respektive ansvar i forbindelse med delt forvaltning blive enige om ensartede resultatindikatorer og sikre, at oplysningerne om fastsatte mål og opnåede resultater er pålidelige (jf. punkt 8.56).

X

2010

Anbefaling 4: Under planlægningen af EU-udgiftsprogrammer bør Kommissionen og medlemsstaterne være mere opmærksomme på at fastsætte SMART-mål og på at identificere og begrænse de risici, der kan opstå under gennemførelsen (jf. punkt 8.57).

X

Se svaret til anbefaling 1 for 2011.

Anbefaling 5: Ledelsens regnskabspligt bør også omfatte resultatrapportering med overensstemmelse mellem de forventede resultater som beskrevet i forvaltningsplanen og de opnåede resultater som beskrevet i den årlige aktivitetsrapport (jf. punkt 8.58).

X

Se svaret til anbefaling 3 i den aktuelle beretning for 2013.

Anbefaling 6: Kommissionen bør — sammen med medlemsstaterne, hvor det er relevant i forbindelse med delt forvaltning — udforme og anvende overvågnings- og kontrolsystemer, der sikrer fuldstændige og præcise resultatoplysninger (jf. punkt 8.58).

X

---

(1)  Disse anbefalinger vedrører den nye programmeringsperiode, 2014-2020, og det er derfor vanskeligt at vurdere Kommissionens fremskridt.

---

| 12.11.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 398/289 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 398/289

---

ÅRSBERETNING OM 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF'S) AKTIVITETER

(2014/C 398/02)

Årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter

INDHOLD

| Indledning | 1-10 |
| --- | --- |

| Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde | 2-10 |
| --- | --- |

| Risici med hensyn til formel rigtighed | 6-10 |
| --- | --- |

| Kapitel I — Gennemførelsen af 8., 9. og 10. EUF | 11-15 |
| --- | --- |

| Finansiel gennemførelse | 11-14 |
| --- | --- |

| Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8.-10. EUF | 15 |
| --- | --- |

| Kapitel II — Rettens revisionserklæring om EUF | 16-44 |
| --- | --- |

| Rettens revisionserklæring om 8., 9. og 10. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning | I-X |
| --- | --- |

| Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen | 16-44 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 16-19 |
| --- | --- |

| Regnskabets rigtighed | 20 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 21-31 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer | 32-44 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 45-51 |
| --- | --- |

| Konklusion for 2013 | 45-47 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 48-51 |
| --- | --- |

| Bilag 1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | Resultaterne af systemundersøgelsen vedrørende de europæiske udviklingsfonde og udviklingsbistand over EU's budget |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Opfølgning på tidligere anbefalinger vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Denne årsberetning indeholder Rettens vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

1.

Denne årsberetning indeholder Rettens vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2013 gives i
  tabel 1
  .

Tabel 1 —   De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger 2013

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Beskrivelse | Betalinger i 2013 |
| De europæiske udviklingsfonde | 8. EUF | Aktionsudgifter | |
| Projekter | 20 |
| Budgetstøtte | 0 |
| Administrative udgifter | 0 |
| | 20 |
| 9. EUF | Aktionsudgifter | |
| Projekter | 256 |
| Budgetstøtte | 1 |
| Administrative udgifter | 2 |
| | 259 |
| 10. EUF | Aktionsudgifter | |
| Projekter | 1  961 |
| Budgetstøtte | 717 |
| Administrative udgifter | 94 |
| | 2  772 |
| |
| | | Aktionsudgifter i alt (projekter) | 2  237 |
| | | Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte) | 718 |
| | | Administrative udgifter i alt | 96 |
| | | Betalinger i alt | 3  051 |
| | | - forskud | -  1  753 |
| | | + afregninger af forskud | 1  314 |
| | | Revideret population | 2  612 |
| | | | |
| | | Specifikke forpligtelser i alt
   (36) | 3  350 |
| |
| | | Samlede forpligtelser i alt
   (36) | 3  923 |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Beskrivelse

Betalinger i 2013

De europæiske udviklingsfonde

8. EUF

Aktionsudgifter

Projekter

20

Budgetstøtte

0

Administrative udgifter

0

20

9. EUF

Aktionsudgifter

Projekter

256

Budgetstøtte

1

Administrative udgifter

2

259

10. EUF

Aktionsudgifter

Projekter

1  961

Budgetstøtte

717

Administrative udgifter

94

2  772

Aktionsudgifter i alt (projekter)

2  237

Aktionsudgifter i alt (budgetstøtte)

718

Administrative udgifter i alt

96

Betalinger i alt

3  051

- forskud

-  1  753

- afregninger af forskud

1  314

Revideret population

2  612

Specifikke forpligtelser i alt
   (36)

3  350

Samlede forpligtelser i alt
   (36)

3  923

RETTENS BEMÆRKNINGER

Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde

| 2. | EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom. |
| --- | --- |

2.

EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med AVS-staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom.

| 3. | EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondenes egne finansforordninger og forvaltes af Europa-Kommissionen uden for EU's almindelige budget. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1)
   (2). |
| --- | --- |

3.

EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondenes egne finansforordninger og forvaltes af Europa-Kommissionen uden for EU's almindelige budget. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (1)
   (2).

| 4. | EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Udvikling og Samarbejde (EuropeAid), som også forvalter en lang række af de udgifter, der afholdes over EU's budget (3)
   (4). |
| --- | --- |

4.

EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Udvikling og Samarbejde (EuropeAid), som også forvalter en lang række af de udgifter, der afholdes over EU's budget (3)
   (4).

| 5. | EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (5) under tre hovedordninger. I 2013 blev 42 % af betalingerne afholdt ved central forvaltning, 32 % ved decentral forvaltning, og 26 % ved fælles forvaltning (6). |
| --- | --- |

5.

EUF-interventionerne gennemføres i form af projekter og budgetstøtte (5) under tre hovedordninger. I 2013 blev 42 % af betalingerne afholdt ved central forvaltning, 32 % ved decentral forvaltning, og 26 % ved fælles forvaltning (6).

Risici med hensyn til formel rigtighed

| 6. | De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse. Retten har vurderet, at der er en høj iboende risiko. |
| --- | --- |

6.

De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger, der gennemføres i 79 lande. Bestemmelserne og procedurerne, inklusive dem, der gælder for udbud og indgåelse af kontrakter, er ofte komplekse. Retten har vurderet, at der er en høj iboende risiko.

| 7. | På to områder — budgetstøtte (7) og EU-bidrag til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (8) som f.eks. FN — begrænser instrumenternes og betalingsbetingelsernes karakter risikoen for fejl i transaktionerne. |
| --- | --- |

7.

På to områder — budgetstøtte (7) og EU-bidrag til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (8) som f.eks. FN — begrænser instrumenternes og betalingsbetingelsernes karakter risikoen for fejl i transaktionerne.

| 8. | Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Retten undersøger, om Kommissionen har overholdt de specifikke betingelser for at betale budgetstøtte til det pågældende partnerland, og om den har kontrolleret, at de generelle støtteberettigelseskriterier (f.eks. fremskridt med hensyn til forvaltningen af offentlige finanser) er overholdt. |
| --- | --- |

8.

Budgetstøtte bidrager til en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Retten undersøger, om Kommissionen har overholdt de specifikke betingelser for at betale budgetstøtte til det pågældende partnerland, og om den har kontrolleret, at de generelle støtteberettigelseskriterier (f.eks. fremskridt med hensyn til forvaltningen af offentlige finanser) er overholdt.

| 9. | Kommissionen har imidlertid en betydelig fleksibilitet, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Rettens revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke fortsætte ud over det punkt, hvor bistanden er betalt til et partnerland. De overførte midler indgår derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i den finansielle forvaltning vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med Rettens revision med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen har imidlertid en betydelig fleksibilitet, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. Rettens revision med hensyn til formel rigtighed kan ikke fortsætte ud over det punkt, hvor bistanden er betalt til et partnerland. De overførte midler indgår derefter i modtagerlandets budgetmidler. Svagheder i den finansielle forvaltning vil ikke blive betragtet som fejl i forbindelse med Rettens revision med hensyn til formel rigtighed.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 10. | Kommissionens bidrag til multidonorprojekter samles i en pulje med andre donorers og er ikke øremærket til særlige identificerbare støtteberettigede udgiftsposter. Ifølge den teoretiske tilgang (den såkaldte »notional approach«) går Kommission ud fra, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige, så længe puljens beløb omfatter nok støtteberettigede udgifter til at kunne dække EU's bidrag. Hvis andre donorer følger samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for deres bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder både Kommissionens og de andre donorers betingelser. |
| --- | --- |

10.

Kommissionens bidrag til multidonorprojekter samles i en pulje med andre donorers og er ikke øremærket til særlige identificerbare støtteberettigede udgiftsposter. Ifølge den teoretiske tilgang (den såkaldte »notional approach«) går Kommission ud fra, at de underliggende transaktioner er formelt rigtige, så længe puljens beløb omfatter nok støtteberettigede udgifter til at kunne dække EU's bidrag. Hvis andre donorer følger samme strategi og anvender samme støtteberettigelseskriterier for deres bidrag, er der risiko for, at de samlede udgifter ikke opfylder både Kommissionens og de andre donorers betingelser.

| 10. | Omfanget af den teoretiske risiko er ifølge Kommissionens opfattelse begrænset til et helt igennem acceptabelt niveau takket være de interne kontrolforanstaltninger og de internationale organisationers kontrolforanstaltninger. Kommissionen er ikke opmærksom på, at der skulle være nogen særlige problemer med den teoretiske tilgang (som er blevet udviklet for at gøre det muligt for Kommissionen at deltage i multidonorprojekter, inkl. trustfonds). Denne fremgangsmåde sikrer, at de retlige krav til EU-finansiering af eksterne aktioner overholdes (ved at sikre, at de øvrige donorers bidrag rækker til at betale for enhver aktivitet, der ikke er berettiget til støtte under EU-reglerne), mens EU-midlerne anvendes så effektivt som muligt (gennem koordinering mellem donorer) i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen begrænser risikoen ved før ethvert samarbejde at vurdere bogføring, revision, intern kontrol, indkøb, efterfølgende offentliggørelse af oplysninger og de internationale partnerorganisationers procedurer for beskyttelse af personlige oplysninger, og den fører tilsyn med det kommissionspersonale, der er ude i marken (og som deltager i styringsgrupper), og med. at den generelle finansielle rapportering, som kræves af de internationale organisationer, nøje overholdes. I forbindelse med gennemførelsen af eksterne handlingsprogrammer føres der desuden regelmæssigt tilsyn med systemerne, idet de kontrolleres af eksterne revisorer.

Kommissionens revisioner har indtil videre ikke vist, at der skulle være nogen særlige risici af denne art, og Kommissionen er heller ikke bekendt med, at andre donorer skulle bruge »samme støtteberettigelseskriterier«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KAPITEL I — GENNEMFØRELSEN AF 8., 9. OG 10. EUF

Finansiel gennemførelse

| 11. | EUF-aftalerne indgås sædvanligvis for en forpligtelsesperiode på ca. fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode. I 2013 blev der afholdt betalinger over 8., 9. og 10. EUF. 8. EUF (1995-2000) beløber sig til 12  840 millioner euro, og 9. EUF (2000-2007) til 13  800 millioner euro. |
| --- | --- |

11.

EUF-aftalerne indgås sædvanligvis for en forpligtelsesperiode på ca. fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode. I 2013 blev der afholdt betalinger over 8., 9. og 10. EUF. 8. EUF (1995-2000) beløber sig til 12  840 millioner euro, og 9. EUF (2000-2007) til 13  800 millioner euro.

| 12. | 10. EUF (2008-2013) beløber sig til i alt 22  682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21  967 millioner euro, og OLT 285 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1  500 millioner euro og 30 millioner euro til henholdsvis AVS-landene og OLT fra investeringsfaciliteten, som EIB forvalter. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF. |
| --- | --- |

12.

10. EUF (2008-2013) beløber sig til i alt 22  682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21  967 millioner euro, og OLT 285 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1  500 millioner euro og 30 millioner euro til henholdsvis AVS-landene og OLT fra investeringsfaciliteten, som EIB forvalter. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter til programmering og gennemførelse af EUF.

| 13. | I 2013 beløb de samlede bidrag fra medlemsstaterne sig til 3  200 millioner euro, heraf 2  950 millioner euro til foranstaltninger, som Kommissionen forvalter. |
| --- | --- |

13.

I 2013 beløb de samlede bidrag fra medlemsstaterne sig til 3  200 millioner euro, heraf 2  950 millioner euro til foranstaltninger, som Kommissionen forvalter.

| 14. | Tabel 2
  viser udnyttelsen af EUF's midler — i 2013 og akkumuleret. Da der ikke længere vil blive indgået forpligtelser for midlerne fra 10. EUF efter den 31. december 2013 (9), blev Kommissionens resultater med hensyn til forpligtelser højere end planlagt: De samlede og specifikke forpligtelser lå henholdsvis 29 % og 31 % over det oprindelige overslag. Derfor oversteg betalingerne det oprindelige overslag med 7 %, og beløbet for de uindfriede forpligtelser steg med 8 % sammenlignet med 2012. |
| --- | --- |

14.

Tabel 2
  viser udnyttelsen af EUF's midler — i 2013 og akkumuleret. Da der ikke længere vil blive indgået forpligtelser for midlerne fra 10. EUF efter den 31. december 2013 (9), blev Kommissionens resultater med hensyn til forpligtelser højere end planlagt: De samlede og specifikke forpligtelser lå henholdsvis 29 % og 31 % over det oprindelige overslag. Derfor oversteg betalingerne det oprindelige overslag med 7 %, og beløbet for de uindfriede forpligtelser steg med 8 % sammenlignet med 2012.

Tabel 2 —   Udnyttelsen af EUF's midler pr. 31. december 2013

| (millioner euro) |
| --- |
| | Stillingen pr. udgangen af 2012 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013 (nettobeløb) (42) | Stillingen pr. udgangen af 2013 |
| Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (38) | 8. EUF (39) | 9. EUF (39) | 10. EUF | Samlet beløb | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (38) |
| A — | MIDLER
   (37) |

(millioner euro)

Stillingen pr. udgangen af 2012

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013 (nettobeløb) (42)

Stillingen pr. udgangen af 2013

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (38)

8. EUF (39)

9. EUF (39)

10. EUF

Samlet beløb

8. EUF

9. EUF

10. EUF

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (38)

A —

48  920

- 104

- 336

548

108

10  481

16  114

22  433

49  028

| B — | UDNYTTELSE |
| --- | --- |

B —

| 1. | Samlede forpligtelser
   (40) |
| --- | --- |

1.

43  991

89,9 %

- 98

- 72

4  093

3  923

10  478

16  084

21  351

47  914

97,7 %

| 2. | Specifikke forpligtelser
   (41) |
| --- | --- |

2.

38  059

77,8 %

- 11

- 96

3  457

3  350

10  437

15  408

15  565

41  410

84,5 %

| 3. | Betalinger |
| --- | --- |

3.

32  417

66,3 %

18

230

2  715

2  963

10  363

14  795

10  222

35  380

72,2 %

| C — | Uindfriede betalinger (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

11  574

23,7 %

115

1  289

11  129

12  534

25,6 %

| D — | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D —

4  929

10,1 %

3

30

1  082

1  114

2,3 %

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8.-10. EUF

| 15. | Ifølge finansforordningen for den 10. EUF skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF (10). Efter Rettens opfattelse præsenterer denne beretning de relevante finansielle oplysninger nøjagtigt. |
| --- | --- |

15.

Ifølge finansforordningen for den 10. EUF skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF (10). Efter Rettens opfattelse præsenterer denne beretning de relevante finansielle oplysninger nøjagtigt.

KAPITEL II — RETTENS REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Rettens revisionserklæring om 8., 9. og 10. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

| I — | I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 141 i finansforordningen for den 10. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF, har Retten:






  a) | revideret årsregnskabet for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond, som blev godkendt af Kommissionen den 17. juli 2014, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, oversigten over bevægelser i egenkapitalen og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer samt beretningen om den økonomiske forvaltning for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2013, og |
| --- | --- | --- |

I —

I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 141 i finansforordningen for den 10. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF, har Retten:

a)

revideret årsregnskabet for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond, som blev godkendt af Kommissionen den 17. juli 2014, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsanalysen, oversigten over bevægelser i egenkapitalen og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer samt beretningen om den økonomiske forvaltning for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2013, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed i forhold til EUF's retlige ramme af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, vedrørende den del af EUF's midler, som Kommissionen er ansvarlig for den finansielle forvaltning af (11). |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed i forhold til EUF's retlige ramme af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, vedrørende den del af EUF's midler, som Kommissionen er ansvarlig for den finansielle forvaltning af (11).

Ledelsens ansvar

| II — | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen for den 8., 9. og 10. EUF har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor (12), samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

II —

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen for den 8., 9. og 10. EUF har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor (12), samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et regnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF's regnskab (artikel 317 i TEUF).

Revisors ansvar

| III — | Det er Rettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF's årsregnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III —

Det er Rettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's International Standards of Supreme Audit Institutions. Ifølge disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF's årsregnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

| IV — | Det indgår i en revision, at der udføres handlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i regnskabet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risiciene for, at der er væsentlig fejlinformation i regnskabet, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF's retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende regnskab, og til de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

IV —

Det indgår i en revision, at der udføres handlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i regnskabet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder en vurdering af risiciene for, at der er væsentlig fejlinformation i regnskabet, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF's retlige ramme, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes og aflægges et retvisende regnskab, og til de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, med henblik på at udforme revisionshandlinger, som er passende efter omstændighederne, men ikke med henblik på at afgive erklæring om den interne kontrols effektivitet. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af regnskabet.

| V — | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer. |
| --- | --- |

V —

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for dens erklæringer.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VI — | Det er Rettens opfattelse, at 8., 9. og 10. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultaterne af EUF's transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i egenkapitalen i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF's finansforordning og med de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

VI —

Det er Rettens opfattelse, at 8., 9. og 10. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2013 samt af resultaterne af EUF's transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i egenkapitalen i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF's finansforordning og med de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

| VII — | Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

VII —

Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Forpligtelser

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet

| VIII — | Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

VIII —

Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| IX — | Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i 8., 9. og 10. EUF's udgiftstransaktioner er 3,4 %. |
| --- | --- |

IX —

Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlforekomst i 8., 9. og 10. EUF's udgiftstransaktioner er 3,4 %.

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| X — | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

X —

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, er væsentlig fejlbehæftede.

4. september 2014

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 16. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
   til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013. Med hensyn til revisionen vedrørende EUF skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

16.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  bilag 1.1
   til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2013. Med hensyn til revisionen vedrørende EUF skal følgende specifikke forhold bemærkes:

| 17. | Rettens bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed vedrører årsregnskabet (13) og beretningen om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (14), som er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med EUF's finansforordning (15), og som Retten modtog sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 17. juli 2014. Revisionen omfattede test af beløbene og oplysningerne samt en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

17.

Rettens bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed vedrører årsregnskabet (13) og beretningen om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (14), som er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med EUF's finansforordning (15), og som Retten modtog sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 17. juli 2014. Revisionen omfattede test af beløbene og oplysningerne samt en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede præsentation af regnskabet.

| 18. | Revisionen vedrørende transaktionernes formelle rigtighed omfattede følgende: |
| --- | --- |

18.

Revisionen vedrørende transaktionernes formelle rigtighed omfattede følgende:

| a) | en gennemgang af alle bidrag fra medlemsstaterne og en undersøgelse af en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner |
| --- | --- |

a)

en gennemgang af alle bidrag fra medlemsstaterne og en undersøgelse af en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

| b) | en undersøgelse af en stikprøve på 30 forpligtelser (16) |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af en stikprøve på 30 forpligtelser (16)

| c) | en undersøgelse af en stikprøve på 165 transaktioner (17). Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle EUF's betalinger. Den bestod af 93 betalinger godkendt af 10 EU-delegationer (18) og 72 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (19) |
| --- | --- |

c)

en undersøgelse af en stikprøve på 165 transaktioner (17). Stikprøven er udformet på en måde, som skal sikre, at den er repræsentativ for alle EUF's betalinger. Den bestod af 93 betalinger godkendt af 10 EU-delegationer (18) og 72 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (19)

| d) | når der blev konstateret fejl, en analyse af de relevante kontrolsystemer for at identificere specifikke system-svagheder |
| --- | --- |

d)

når der blev konstateret fejl, en analyse af de relevante kontrolsystemer for at identificere specifikke system-svagheder

| e) | en vurdering af de anvendte kontrolsystemer, som blev undersøgt i EuropeAid og i EU-delegationerne, og som omfattede følgende elementer: |
| --- | --- |

e)

en vurdering af de anvendte kontrolsystemer, som blev undersøgt i EuropeAid og i EU-delegationerne, og som omfattede følgende elementer:

| | i) | den forudgående kontrol, som kommissionsansatte, eksterne revisorer eller tilsynsførende udførte, før betalingerne blev afholdt |
| --- | --- | --- |

i)

den forudgående kontrol, som kommissionsansatte, eksterne revisorer eller tilsynsførende udførte, før betalingerne blev afholdt

| | ii) | overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner, kontrolbesøg, overvågningsbesøg og EuropeAids 2012- og 2013-undersøgelser vedrørende restfejlfrekvensen |
| --- | --- | --- |

ii)

overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner, kontrolbesøg, overvågningsbesøg og EuropeAids 2012- og 2013-undersøgelser vedrørende restfejlfrekvensen

| | iii) | den interne revision |
| --- | --- | --- |

iii)

den interne revision

| f) | en gennemgang af den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for EuropeAid. |
| --- | --- |

f)

en gennemgang af den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for EuropeAid.

| g) | en opfølgning på Rettens tidligere anbefalinger. |
| --- | --- |

g)

en opfølgning på Rettens tidligere anbefalinger.

| 19. | Som anført i punkt 4 implementerer EuropeAid de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Rettens bemærkninger både om overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om den årlige aktivitetsrapports pålidelighed og om generaldirektørens erklæring for 2013 vedrører hele EuropeAids ansvarsområde. |
| --- | --- |

19.

Som anført i punkt 4 implementerer EuropeAid de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Rettens bemærkninger både om overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om den årlige aktivitetsrapports pålidelighed og om generaldirektørens erklæring for 2013 vedrører hele EuropeAids ansvarsområde.

Regnskabets rigtighed

| 20. | Mere end 2 50  000 euro i renter af forfinansierings-betalinger (5,7 millioner euro) vedrørende forskud udbetalt til støttemodtagere er opført i resultatopgørelsen som indtægter. Når der er tale om forfinansieringsbetalinger på over 7 50  000 euro, skal Kommissionen årlig inddrive renterne (20). Retten konstaterede en vis forbedring sammenlignet med 2012, idet både antallet og værdien af inddrivelserne var højere (21). De ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede overholder dog stadig ikke denne bestemmelse systematisk, og det beløb for renteindtægter, der er opført i regnskabet, bygger delvis på skøn. Hertil kommer, at påløbne renter på forfinansieringsbeløb på mellem 2 50  000 og 7 50  000 euro stadig ikke opføres som finansielle indtægter i årsregnskabet, fordi Kommissionen endnu ikke har færdigudviklet CRIS-systemet. |
| --- | --- |

20.

Mere end 2 50  000 euro i renter af forfinansierings-betalinger (5,7 millioner euro) vedrørende forskud udbetalt til støttemodtagere er opført i resultatopgørelsen som indtægter. Når der er tale om forfinansieringsbetalinger på over 7 50  000 euro, skal Kommissionen årlig inddrive renterne (20). Retten konstaterede en vis forbedring sammenlignet med 2012, idet både antallet og værdien af inddrivelserne var højere (21). De ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede overholder dog stadig ikke denne bestemmelse systematisk, og det beløb for renteindtægter, der er opført i regnskabet, bygger delvis på skøn. Hertil kommer, at påløbne renter på forfinansieringsbeløb på mellem 2 50  000 og 7 50  000 euro stadig ikke opføres som finansielle indtægter i årsregnskabet, fordi Kommissionen endnu ikke har færdigudviklet CRIS-systemet.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Transaktionernes formelle rigtighed

Indtægter

| 21. | Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

21.

Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst.

Forpligtelser

| 22. | Rettens revision med hensyn til forpligtelserne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

22.

Rettens revision med hensyn til forpligtelserne viste, at de var uden væsentlig fejlforekomst.

Betalinger

| 23. | Resultaterne af testen af transaktioner sammenfattes i
  bilag I
  . 45 (27 %) af de 165 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 32 fejl, Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 3,4 % (22)
   (23). |
| --- | --- |

23.

Resultaterne af testen af transaktioner sammenfattes i
  bilag I
  . 45 (27 %) af de 165 transaktioner, som Retten reviderede, var behæftet med fejl. På grundlag af de 32 fejl, Retten har kvantificeret, anslår den, at den mest sandsynlige fejlforekomst ligger på 3,4 % (22)
   (23).

| 23. | Kommissionen er ikke enig i Rettens udlægning af to af indkøbsfejlene; denne udlægning har imidlertid stor betydning for den af Retten anslåede fejlrate. Se også Kommissionens svar til punkt 26.b. |
| --- | --- |

23.

Projekter

| 24. | Af de 130 betalingstransaktioner, Retten reviderede, var 42 (32 %) behæftet med fejl, hvoraf 30 (71 %) var kvantificerbare fejl. Af de 30 betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var 17 endelige transaktioner, hvor beløbene var blevet anvist til betaling, efter at alle de forudgående kontroller var blevet udført. |
| --- | --- |

24.

Af de 130 betalingstransaktioner, Retten reviderede, var 42 (32 %) behæftet med fejl, hvoraf 30 (71 %) var kvantificerbare fejl. Af de 30 betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var 17 endelige transaktioner, hvor beløbene var blevet anvist til betaling, efter at alle de forudgående kontroller var blevet udført.

| 25. | Som i 2012 (24) blev der hyppigere konstateret fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler mellem Kommissionen og internationale organisationer end i transaktioner med relation til andre former for bistand. Af de 72 reviderede transaktioner af denne type var 32 (44 %) behæftet med fejl. |
| --- | --- |

25.

Som i 2012 (24) blev der hyppigere konstateret fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud og bidragsaftaler mellem Kommissionen og internationale organisationer end i transaktioner med relation til andre former for bistand. Af de 72 reviderede transaktioner af denne type var 32 (44 %) behæftet med fejl.

| 26. | De væsentligste typer kvantificerbare fejl, Retten konstaterede i betalingstransaktioner med relation til projekter, vedrørte: |
| --- | --- |

26.

De væsentligste typer kvantificerbare fejl, Retten konstaterede i betalingstransaktioner med relation til projekter, vedrørte:

26.

| a) | manglende bilag som dokumentation for, at den støtteberettigede aktivitet havde fundet sted (12 transaktioner) |
| --- | --- |

a)

manglende bilag som dokumentation for, at den støtteberettigede aktivitet havde fundet sted (12 transaktioner)

| b) | støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb (otte transaktioner) (23) |
| --- | --- |

b)

støttemodtagerens manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb (otte transaktioner) (23)

| b) | Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens analyse af en af de kvantificerbare fejl. Ifølge Kommissionen havde den kontraherende myndighed fastsat de tekniske specifikationer i overensstemmelse med sine omfattende skønsbeføjelser, der som princip var godkendt af Domstolen, og specifikationerne var ikke ude af proportioner, og de var ikke konkurrenceforvridende Dette princip giver de kontraherende parter en juridisk sikkerhed, som er en nødvendig forudsætning for fremtidige indkøbsprocedurer.

  Med hensyn til en af de øvrige fejl, som er forbundet med udbud, så er den ifølge Kommissionen resultatet af en meget snæver fortolkning af bestemmelserne. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens analyse af en af de kvantificerbare fejl. Ifølge Kommissionen havde den kontraherende myndighed fastsat de tekniske specifikationer i overensstemmelse med sine omfattende skønsbeføjelser, der som princip var godkendt af Domstolen, og specifikationerne var ikke ude af proportioner, og de var ikke konkurrenceforvridende Dette princip giver de kontraherende parter en juridisk sikkerhed, som er en nødvendig forudsætning for fremtidige indkøbsprocedurer.

| c) | ikke-støtteberettigede udgifter, f.eks. udgifter vedrørende aktiviteter, som ikke var omfattet af kontrakten (fem transaktioner), ikke-støtteberettiget moms (tre transaktioner), udgifter, der var påløbet uden for gennemførelsesperioden (to transaktioner), eller som ikke overholdt oprindelsesreglerne (én transaktion) |
| --- | --- |

c)

ikke-støtteberettigede udgifter, f.eks. udgifter vedrørende aktiviteter, som ikke var omfattet af kontrakten (fem transaktioner), ikke-støtteberettiget moms (tre transaktioner), udgifter, der var påløbet uden for gennemførelsesperioden (to transaktioner), eller som ikke overholdt oprindelsesreglerne (én transaktion)

| d) | udgifter, som støttemodtagerne ikke havde afholdt (syv transaktioner) |
| --- | --- |

d)

udgifter, som støttemodtagerne ikke havde afholdt (syv transaktioner)

| e) | ukorrekt beregning af anmeldte udgifter (fem transaktioner). |
| --- | --- |

e)

ukorrekt beregning af anmeldte udgifter (fem transaktioner).

| 27. | Figur 1
  giver et overblik over, hvordan den samlede anslåede fejlforekomst fordeler sig på de forskellige fejltyper. Fejl vedrørende støttemodtagernes manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb og manglende bilag tegner sig for 70 % af den mest sandsynlige fejlforekomst. |
| --- | --- |

27.

Figur 1
  giver et overblik over, hvordan den samlede anslåede fejlforekomst fordeler sig på de forskellige fejltyper. Fejl vedrørende støttemodtagernes manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb og manglende bilag tegner sig for 70 % af den mest sandsynlige fejlforekomst.

Figur 1 —   Den mest sandsynlige fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

Tekstboks 1 —   Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner

Tekstboks 1 —
     
  Eksempler på kvantificerbare fejl i projekttransaktioner

Manglende bilag som dokumentation for udgifterne

Retten gennemgik den endelige afregning af udgifter påløbet under programmet om støtte til fredsbestræbelser og overgangsaktiviteter, som blev gennemført af en international organisation i Afrika syd for Sahara. Retten gennemgik 25 udgiftsposter. I forbindelse med fire poster med relation til personalelønninger og rejseudgifter på i alt 18  200 euro fik Retten ikke udleveret de væsentligste bilag til dokumentation af udgifterne (f.eks. ansættelseskontrakter, lønsedler, bevis for, at personalelønningerne var blevet betalt, fakturaer, boardingpas og bevis for, at rejseudgifterne var blevet betalt).

Støttemodtageren overholdt ikke udbudsprocedurerne

Retten undersøgte den endelige afregning af udgifter påløbet under programmet om støtte til mikrovirksomheder og små virksomheder i Afrika og konstaterede en fejl i forbindelse med indkøb af IT-udstyr til 23  398 euro til et erhvervsinformationscenter. Ifølge udbudsbekendtgørelsen var kontrakttildelingskriteriet den laveste pris. Evalueringsrapporten afspejlede ikke de bydendes finansielle tilbud korrekt. Derfor gik kontrakten ikke til tilbuddet med den laveste pris.

Den revisor, Kommissionen har indgået rammekontrakten med, konstaterede ikke fejlen under den finansielle revision af dette program.

Ikke-støtteberettigede udgifter og udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt

Retten gennemgik den endelige afregning af udgifter påløbet under programmet for landbrugsbasisprodukter i AVS-stater, som blev gennemført af en international organisation. I de anmeldte udgifter fra en af gennemførelsespartnerne - 2 54  000 USD — indgik indirekte omkostninger på 17  675 USD, som ikke var omfattet af kontrakten, og som derfor var ikke-støtteberettigede.

Hertil kommer, at der var en difference på 3  862 USD mellem det beløb, den internationale organisation havde betalt til gennemførelsespartneren i forskudsbetalinger, og de faktisk afholdte udgifter.

Fejlen tyder på en svaghed i den internationale organisations kontroller af overensstemmelsen med de kontraktlige bestemmelser og anvendelsen af forskudsbetalinger.

Ikke-støtteberettigede udgifter og udgifter, som støttemodtageren ikke havde afholdt

Kommissionen har indskærpet over for organisationen, at regler og forpligtelser skal overholdes. Kommissionen vil som følge af den manglende støtteberettigelse, som Retten har påpeget, foretage en ny beregning af EU-bidraget. Fremover vil kontrollen af de programmer, som gennemføres af den pågældende organisation, blive udvidet.

| 28. | De ikke-kvantificerbare fejl vedrørte mangler i de fulgte procedurer for offentlige indkøb (seks transaktioner), utilstrækkelige bilag til dokumentation af rigtigheden af det betalte beløb (tre transaktioner) og for få oplysninger til, at Retten kan kvantificere fejlen med relation til udgifternes støtteberettigelse (tre transaktioner). |
| --- | --- |

28.

De ikke-kvantificerbare fejl vedrørte mangler i de fulgte procedurer for offentlige indkøb (seks transaktioner), utilstrækkelige bilag til dokumentation af rigtigheden af det betalte beløb (tre transaktioner) og for få oplysninger til, at Retten kan kvantificere fejlen med relation til udgifternes støtteberettigelse (tre transaktioner).

Budgetstøtte

| 29. | Af de 35 budgetstøttetransaktioner i stikprøven var tre (9 %) behæftet med fejl, hvoraf to (67 %) var kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

29.

Af de 35 budgetstøttetransaktioner i stikprøven var tre (9 %) behæftet med fejl, hvoraf to (67 %) var kvantificerbare fejl.

| 29. | Kommissionen bemærker, at antallet af fejl i forbindelse med budgetstøtten er faldet med 82 % fra 2011 til 2013. |
| --- | --- |

29.

| 30. | De kvantificerbare fejl, som Retten konstaterede i budgetstøttetransaktionerne, vedrørte en forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt til at afgøre, om beløbsmodtagerne opfyldte de betingelser, der var knyttet til en resultatbaseret variabel tranche (én transaktion), og anvendelse af en forkert vekselkurs ved omregningen af en udbetaling af budgetstøtte til lokal valuta (én transaktion). |
| --- | --- |

30.

De kvantificerbare fejl, som Retten konstaterede i budgetstøttetransaktionerne, vedrørte en forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt til at afgøre, om beløbsmodtagerne opfyldte de betingelser, der var knyttet til en resultatbaseret variabel tranche (én transaktion), og anvendelse af en forkert vekselkurs ved omregningen af en udbetaling af budgetstøtte til lokal valuta (én transaktion).

| 31. | Retten konstaterede også én ikke-kvantificerbar fejl. Kommissionen havde ikke krævet, at beløbsmodtageren skulle fremlægge bevis for, at den vekselkurs, der var anvendt ved omregningen af udbetalingen til lokal valuta, var korrekt. |
| --- | --- |

31.

Retten konstaterede også én ikke-kvantificerbar fejl. Kommissionen havde ikke krævet, at beløbsmodtageren skulle fremlægge bevis for, at den vekselkurs, der var anvendt ved omregningen af udbetalingen til lokal valuta, var korrekt.

Tekstboks 2 —   Eksempel på en kvantificerbar fejl i en budgetstøttetransaktion

Forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt i forbindelse med en resultatbaseret variabel tranche

Retten undersøgte en resultatbaseret variabel tranche på 4 1 81  250 euro under programmet »Programme d'appui au plan de développement territorial« i Mayotte. Ifølge finansieringsaftalen skulle Kommissionen særskilt vurdere de fremskridt, der var gjort med hensyn til budgettets troværdighed, for hvert enkelt udvalgt budgetkapitel. I stedet foretog Kommissionen en samlet vurdering baseret på det samlede beløb for budgetkapitlerne, hvilket betød, at positive og negative udsving i de enkelte budgetkapitler ophævede hinanden, når de blev lagt sammen. Fordi man ikke havde anvendt den pointgivningsmetode, der var fastsat i finansieringsaftalen, blev der udbetalt 2 22  861 euro (5,33 %) for meget.

Tekstboks 2 —
     
  Eksempel på en kvantificerbar fejl i en budgetstøttetransaktion

Forkert anvendelse af den pointgivningsmetode, der var blevet brugt i forbindelse med en resultatbaseret variabel tranche

Kommissionen har rettet denne fejl i forbindelse med den efterfølgende udbetaling, og der er udarbejdet en inddrivelsesordre.

Undersøgelse af udvalgte kontrolsystemer

| 32. | Resultaterne af Rettens gennemgang af EuropeAids systemer er sammenfattet i
  bilag 2
  . |
| --- | --- |

32.

Resultaterne af Rettens gennemgang af EuropeAids systemer er sammenfattet i
  bilag 2
  .

Forudgående kontrol

| 33. | På grund af højrisikomiljøet (jf. punkt 6) henholder EuropeAid sig hovedsagelig til forudgående kontrol (kontrol, som Kommissionens ansatte, eksterne tilsynsførende eller eksterne revisorer udfører, før der afholdes betalinger til projekterne) for at forhindre eller afsløre og korrigere uretmæssige betalinger. Som i de seneste år tyder den fejlfrekvens, som Retten konstaterede, og hvori også indgik fejl, der indvirker på de endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for ekstern revision og udgiftskontrol, på svagheder ved denne forudgående kontrol. |
| --- | --- |

33.

På grund af højrisikomiljøet (jf. punkt 6) henholder EuropeAid sig hovedsagelig til forudgående kontrol (kontrol, som Kommissionens ansatte, eksterne tilsynsførende eller eksterne revisorer udfører, før der afholdes betalinger til projekterne) for at forhindre eller afsløre og korrigere uretmæssige betalinger. Som i de seneste år tyder den fejlfrekvens, som Retten konstaterede, og hvori også indgik fejl, der indvirker på de endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for ekstern revision og udgiftskontrol, på svagheder ved denne forudgående kontrol.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 34. | I maj 2013 indførte EuropeAid en handlingsplan med henblik på at afhjælpe de svagheder, der var konstateret i anvendelsen af EuropeAids kontrolsystem (25). Handlingsplanen imødekommer både en række af de anbefalinger, som Retten har fremsat i tidligere årsberetninger, og afhjælper de forhold, der blev påpeget i 2012- og 2013-undersøgelserne af restfejlfrekvensen i EuropeAid. Den omfatter oplysningskampagner, uddannelse og vejledning vedrørende de væsentligste fejltyper, og hvordan de kan undgås. Den fastlægger også aktioner, der har som mål at forbedre kvaliteten af de eksterne revisioner (26), som er et centralt element i EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer, og at styrke samarbejdet med internationale organisationer om kontrol af formel rigtighed (jf. punkt 40). |
| --- | --- |

34.

I maj 2013 indførte EuropeAid en handlingsplan med henblik på at afhjælpe de svagheder, der var konstateret i anvendelsen af EuropeAids kontrolsystem (25). Handlingsplanen imødekommer både en række af de anbefalinger, som Retten har fremsat i tidligere årsberetninger, og afhjælper de forhold, der blev påpeget i 2012- og 2013-undersøgelserne af restfejlfrekvensen i EuropeAid. Den omfatter oplysningskampagner, uddannelse og vejledning vedrørende de væsentligste fejltyper, og hvordan de kan undgås. Den fastlægger også aktioner, der har som mål at forbedre kvaliteten af de eksterne revisioner (26), som er et centralt element i EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer, og at styrke samarbejdet med internationale organisationer om kontrol af formel rigtighed (jf. punkt 40).

Overvågning og tilsyn

| 35. | Som anført i Rettens tidligere årsberetninger (27) er der mangler i EuropeAids forvaltningsinformationssystem om resultaterne og opfølgningen af eksterne revisioner, udgiftskontrol og overvågningsbesøg. Disse mangler gør det vanskeligt for generaldirektøren at holde kontorcheferne og lederne af EU-delegationerne ansvarlige for i rette tid at følge op på og korrigere de systemsvagheder og fejl, der er konstateret. EuropeAid er i færd med at udvikle nye funktioner i revisionsmodulet i sit CRIS-informationssystem for at forbedre opfølgningen på revisionsrapporterne. |
| --- | --- |

35.

Som anført i Rettens tidligere årsberetninger (27) er der mangler i EuropeAids forvaltningsinformationssystem om resultaterne og opfølgningen af eksterne revisioner, udgiftskontrol og overvågningsbesøg. Disse mangler gør det vanskeligt for generaldirektøren at holde kontorcheferne og lederne af EU-delegationerne ansvarlige for i rette tid at følge op på og korrigere de systemsvagheder og fejl, der er konstateret. EuropeAid er i færd med at udvikle nye funktioner i revisionsmodulet i sit CRIS-informationssystem for at forbedre opfølgningen på revisionsrapporterne.

| 36. | EuropeAid er også i færd med at udvikle et værktøj, der skal hjælpe EU-delegationerne med at sortere projekterne i deres portefølje bedre og sikre, at besøg hos projekter, der har særlig behov for overvågning, prioriteres på grundlag af en risikovurdering. |
| --- | --- |

36.

EuropeAid er også i færd med at udvikle et værktøj, der skal hjælpe EU-delegationerne med at sortere projekterne i deres portefølje bedre og sikre, at besøg hos projekter, der har særlig behov for overvågning, prioriteres på grundlag af en risikovurdering.

2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen

| 37. | EuropeAid udførte sin anden undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl, som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke har kunnet forhindre. Undersøgelsen omfattede en gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner fra kontrakter, der var afsluttet mellem september 2012 og august 2013, for at give et skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen af afsluttede kontrakter. |
| --- | --- |

37.

EuropeAid udførte sin anden undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl, som forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke har kunnet forhindre. Undersøgelsen omfattede en gennemgang af en repræsentativ stikprøve af transaktioner fra kontrakter, der var afsluttet mellem september 2012 og august 2013, for at give et skøn over den mest sandsynlige fejlforekomst i populationen af afsluttede kontrakter.

| 38. | Resultaterne af 2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen præsenteres i den årlige aktivitetsrapport (28). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen er 3,35 %, dvs. over den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. De hovedtyper af fejl, der blev konstateret i undersøgelsen, er: |
| --- | --- |

38.

Resultaterne af 2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen præsenteres i den årlige aktivitetsrapport (28). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen er 3,35 %, dvs. over den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. De hovedtyper af fejl, der blev konstateret i undersøgelsen, er:

| a) | Der mangler tilfredsstillende dokumentation af støtteberettigelse fra modtagerorganisationerne (51,63 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- |

a)

Der mangler tilfredsstillende dokumentation af støtteberettigelse fra modtagerorganisationerne (51,63 % af restfejlfrekvensen)

| b) | vurderede fejl — det foreliggende bevis var utilstrækkeligt til at efterprøve, om transaktionerne var formelt rigtige (17,82 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- |

b)

vurderede fejl — det foreliggende bevis var utilstrækkeligt til at efterprøve, om transaktionerne var formelt rigtige (17,82 % af restfejlfrekvensen)

| c) | manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb (12,45 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- |

c)

manglende overholdelse af procedurerne for offentlige indkøb (12,45 % af restfejlfrekvensen)

| d) | beløb, som ikke var inddrevet, og beløb, som ikke var korrigeret (8,71 % af restfejlfrekvensen) |
| --- | --- |

d)

beløb, som ikke var inddrevet, og beløb, som ikke var korrigeret (8,71 % af restfejlfrekvensen)

| e) | andre fejltyper (9,39 %). |
| --- | --- |

e)

andre fejltyper (9,39 %).

| 39. | Transaktioner gennemført af internationale organisationer tegner sig for en femtedel af samtlige transaktioner i stikprøven, men de tegner sig for 29,18 % af restfejlfrekvensen. |
| --- | --- |

39.

Transaktioner gennemført af internationale organisationer tegner sig for en femtedel af samtlige transaktioner i stikprøven, men de tegner sig for 29,18 % af restfejlfrekvensen.

| 40. | Som Retten anførte i årsberetningen for 2012 (29), er metoden til beregning af restfejlfrekvensen generelt hensigtsmæssigt udformet. Med henblik på denne anden undersøgelse blev der foretaget en del finjusteringer af beregningen af fejlfrekvenser for de enkelte transaktioner og behandlingen af transaktioner, som der ikke forelå umiddelbart tilgængelige oplysninger om. |
| --- | --- |

40.

Som Retten anførte i årsberetningen for 2012 (29), er metoden til beregning af restfejlfrekvensen generelt hensigtsmæssigt udformet. Med henblik på denne anden undersøgelse blev der foretaget en del finjusteringer af beregningen af fejlfrekvenser for de enkelte transaktioner og behandlingen af transaktioner, som der ikke forelå umiddelbart tilgængelige oplysninger om.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 41. | I den årlige aktivitetsrapport anføres det (30), at metoden til beregning af restfejlfrekvensen fører til en nøjagtig vurdering af omfanget af de fejl, som det samlede kontrolsystem ikke har opdaget, og at resultatet af den samlede vurdering, derefter er blevet udtrykt som en reel fejlforekomst med et sikkerhedsniveau på 95 %. Det er ikke en fuldstændig nøjagtig fremlæggelse af resultaterne af undersøgelsen af restfejlfrekvensen: |
| --- | --- |

41.

I den årlige aktivitetsrapport anføres det (30), at metoden til beregning af restfejlfrekvensen fører til en nøjagtig vurdering af omfanget af de fejl, som det samlede kontrolsystem ikke har opdaget, og at resultatet af den samlede vurdering, derefter er blevet udtrykt som en reel fejlforekomst med et sikkerhedsniveau på 95 %. Det er ikke en fuldstændig nøjagtig fremlæggelse af resultaterne af undersøgelsen af restfejlfrekvensen:

41.

| a) | Metoden til beregning af restfejlfrekvensen afspejler velbegrundede overvejelser med hensyn til omkostningseffektivitet, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, i hvilken udstrækning man kan henholde sig til tidligere revisions- eller kontrolrapporter, og omfanget af de substanstest, der er udført. Dette indebærer en begrænsning af anvendelsesområdet, hvilket bør oplyses for at give en korrekt forståelse af undersøgelsens resultater |
| --- | --- |

a)

Metoden til beregning af restfejlfrekvensen afspejler velbegrundede overvejelser med hensyn til omkostningseffektivitet, navnlig for så vidt angår spørgsmålet om, i hvilken udstrækning man kan henholde sig til tidligere revisions- eller kontrolrapporter, og omfanget af de substanstest, der er udført. Dette indebærer en begrænsning af anvendelsesområdet, hvilket bør oplyses for at give en korrekt forståelse af undersøgelsens resultater

| a) | Med det formål at gøre undersøgelserne mere virkningsfulde og omkostningseffektive er beregningen af restfejlfrekvensen baseret på tidligere kontrolarbejde, herunder finansielle og tekniske revisioner, revisionserklæringer, kontroller, evalueringer og rapporter fra teknisk tilsynsførende.

  Baggrunden for dette aspekt af beregningen af restfejlfrekvensen er en antagelse om, at resultaterne af restfejlproceduren ikke kan forventes at overstige resultaterne af det omfattende og omhyggelige kontrolarbejde, der er gået forud. Det forudgående kontrolarbejde vil typisk være mere intenst og forbundet med større udgifter end restfejlprocedurerne. |
| --- | --- |

a)

Med det formål at gøre undersøgelserne mere virkningsfulde og omkostningseffektive er beregningen af restfejlfrekvensen baseret på tidligere kontrolarbejde, herunder finansielle og tekniske revisioner, revisionserklæringer, kontroller, evalueringer og rapporter fra teknisk tilsynsførende.

| b) | Baseret på 2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen er den anslåede mest sandsynlige fejlfrekvens 3,35 %, men sikkerhedsniveauet på 95 % betyder, at fejlfrekvensen ligger mellem en nedre og en øvre fejlgrænse, som ikke er angivet. |
| --- | --- |

b)

Baseret på 2013-undersøgelsen af restfejlfrekvensen er den anslåede mest sandsynlige fejlfrekvens 3,35 %, men sikkerhedsniveauet på 95 % betyder, at fejlfrekvensen ligger mellem en nedre og en øvre fejlgrænse, som ikke er angivet.

| b) | Det er ikke i de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenestegrene har udstedt, udtrykkeligt angivet, at der skal offentliggøres en øvre og nedre fejlgrænse, således som det er sket i den årlige aktivitetsrapport for 2013. |
| --- | --- |

b)

Det er ikke i de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenestegrene har udstedt, udtrykkeligt angivet, at der skal offentliggøres en øvre og nedre fejlgrænse, således som det er sket i den årlige aktivitetsrapport for 2013.

Intern revision

| 42. | I årsberetningen for 2011 (31) anførte Retten, at Kommissionens omstrukturering i 2011 havde stor indflydelse på den interne revisionsfunktions (IAC's) (32) arbejde. I sit svar til Rettens årsberetning for 2011 forpligtede Kommissionen sig til at vurdere den interne revisionsenheds kapacitet og overveje en mulig styrkelse af den, hvis det viser sig nødvendigt (33). Det er ikke sket, og IAC kom ikke til at fungere væsentlig bedre i 2013. |
| --- | --- |

42.

I årsberetningen for 2011 (31) anførte Retten, at Kommissionens omstrukturering i 2011 havde stor indflydelse på den interne revisionsfunktions (IAC's) (32) arbejde. I sit svar til Rettens årsberetning for 2011 forpligtede Kommissionen sig til at vurdere den interne revisionsenheds kapacitet og overveje en mulig styrkelse af den, hvis det viser sig nødvendigt (33). Det er ikke sket, og IAC kom ikke til at fungere væsentlig bedre i 2013.

| 42. | Kommissionen har taget en række tiltag for at forbedre kapaciteten i den interne revisionsenhed. |
| --- | --- |

42.

Gennemgang af den årlige aktivitetsrapport

| 43. | I sin forvaltningserklæring tager generaldirektøren forbehold for så vidt angår transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, fordi det beløb, der anses for at være risikofyldt (228,55 millioner euro), udgør mere end 2 % af de betalinger, EuropeAid afholdt i 2013. Generaldirektøren anfører imidlertid også, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den nødvendige sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten mener ikke, at det er en logisk konklusion, for kontrolsystemerne er ikke effektive, når de ikke kan forhindrer, opdage og korrigere en væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

43.

I sin forvaltningserklæring tager generaldirektøren forbehold for så vidt angår transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, fordi det beløb, der anses for at være risikofyldt (228,55 millioner euro), udgør mere end 2 % af de betalinger, EuropeAid afholdt i 2013. Generaldirektøren anfører imidlertid også, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den nødvendige sikkerhed med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten mener ikke, at det er en logisk konklusion, for kontrolsystemerne er ikke effektive, når de ikke kan forhindrer, opdage og korrigere en væsentlig fejlforekomst.

| 43. | I betragtning af alle de risici, der er forbundet med GD DEVCO's arbejde, og at restfejlene ikke skyldes den måde, kontrolsystemet er indrettet på, men snarere svagheder i gennemførelsen, så vil det stadig være rimeligt at konkludere, at de nuværende kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Forbeholdet vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af samtlige udgifter, der forvaltes af EuropeAid. Det er hensigtsmæssigt at fremsætte et forbehold, når svagheder i kontrollen vedrører afgrænsede indtægts- eller udgiftsområder (34), men ikke, når de indvirker på, hvordan kontrolsystemet som helhed fungerer, og den finansielle effekt overstiger væsentlighedstærsklen for hele det budget, generaldirektøren er ansvarlig for. Kommissionens stående instrukser vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2013 tager imidlertid ikke klart højde for en sådan situation. |
| --- | --- |

44.

Forbeholdet vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af samtlige udgifter, der forvaltes af EuropeAid. Det er hensigtsmæssigt at fremsætte et forbehold, når svagheder i kontrollen vedrører afgrænsede indtægts- eller udgiftsområder (34), men ikke, når de indvirker på, hvordan kontrolsystemet som helhed fungerer, og den finansielle effekt overstiger væsentlighedstærsklen for hele det budget, generaldirektøren er ansvarlig for. Kommissionens stående instrukser vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2013 tager imidlertid ikke klart højde for en sådan situation.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion for 2013

| 45. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013 i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling pr. 31. december 2013 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i EUF's finansforordning og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastsat. |
| --- | --- |

45.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013 i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling pr. 31. december 2013 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i EUF's finansforordning og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastsat.

| 46. | Retten konkluderer, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013:






  a) | var EUF's indtægter uden væsentlig fejlforekomst |
| --- | --- | --- |

46.

Retten konkluderer, at for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013:

a)

var EUF's indtægter uden væsentlig fejlforekomst

| b) | var de forpligtelser, som EUF havde indgået, uden væsentlig fejlforekomst |
| --- | --- |

b)

var de forpligtelser, som EUF havde indgået, uden væsentlig fejlforekomst

| c) | var EUF's betalingstransaktioner væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 23-31). |
| --- | --- |

c)

var EUF's betalingstransaktioner væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 23-31).

| 47. | Det vurderes, at de kontrolsystemer, der blev undersøgt hos EuropeAid, er delvis effektive (jf. punkt 19 og 32-38) (35). I maj 2013 vedtog EuropeAid imidlertid en handlingsplan, som skulle afhjælpe de største af de identificerede svagheder. |
| --- | --- |

47.

Det vurderes, at de kontrolsystemer, der blev undersøgt hos EuropeAid, er delvis effektive (jf. punkt 19 og 32-38) (35). I maj 2013 vedtog EuropeAid imidlertid en handlingsplan, som skulle afhjælpe de største af de identificerede svagheder.

| 47. | Kommissionen er enig i, at selv om kontrolsystemet i det store og hele er udformet på en sammenhængende og forsvarlig måde, skal der stadig ske fremskridt med hensyn til gennemførelsen af kontrolmekanismerne. Handlingsplanen peger allerede i denne retning. |
| --- | --- |

47.

Anbefalinger

| 48. | Bilag 3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og i årsberetningen for 2011 fremsatte Retten 14 anbefalinger. Af dem har EuropeAid implementeret tre fuldt ud, mens fire var implementeret i de fleste henseender, fem i nogle henseender, og to ikke var implementeret. |
| --- | --- |

48.

Bilag 3
  viser resultatet af Rettens gennemgang af de fremskridt, der er sket med hensyn til at følge anbefalinger fremsat i tidligere årsberetninger. I årsberetningen for 2010 og i årsberetningen for 2011 fremsatte Retten 14 anbefalinger. Af dem har EuropeAid implementeret tre fuldt ud, mens fire var implementeret i de fleste henseender, fem i nogle henseender, og to ikke var implementeret.

| 49. | Med hensyn til de anbefalinger, der ikke var implementeret, har EuropeAid ikke gjort det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige revisionsplaner og har ikke vurderet IAC's kapacitet til at udføre sin opgave effektivt. |
| --- | --- |

49.

Med hensyn til de anbefalinger, der ikke var implementeret, har EuropeAid ikke gjort det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige revisionsplaner og har ikke vurderet IAC's kapacitet til at udføre sin opgave effektivt.

| 49. | Kommissionen har taget en række tiltag for at forbedre kapaciteten i den interne revisionsenhed. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Med hensyn til de anbefalinger, der kun er blevet implementeret i nogle henseender, er EuropeAid i færd med at træffe foranstaltninger: |
| --- | --- |

50.

Med hensyn til de anbefalinger, der kun er blevet implementeret i nogle henseender, er EuropeAid i færd med at træffe foranstaltninger:

50.

| a) | EuropeAid har deltaget i en arbejdsgruppe, som ledes af GD Budget, for at gennemgå omkostningseffektiviteten af sin samlede kontrolstruktur. I den årlige aktivitetsrapport for 2013, oplyste EuropeAid for første gang om de anslåede omkostninger og fordele, der er forbundet med kontrollen. Det viser, at EuropeAid tog behørigt hensyn til behovet for at overvåge overvågnings- og kontrolsystemernes produktivitet, men Retten konstaterede svagheder med hensyn til fordelenes kvantificering, hvilket indvirker på cost-benefit-forholdets pålidelighed. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid har deltaget i en arbejdsgruppe, som ledes af GD Budget, for at gennemgå omkostningseffektiviteten af sin samlede kontrolstruktur. I den årlige aktivitetsrapport for 2013, oplyste EuropeAid for første gang om de anslåede omkostninger og fordele, der er forbundet med kontrollen. Det viser, at EuropeAid tog behørigt hensyn til behovet for at overvåge overvågnings- og kontrolsystemernes produktivitet, men Retten konstaterede svagheder med hensyn til fordelenes kvantificering, hvilket indvirker på cost-benefit-forholdets pålidelighed.

| a) | Der er blevet tilbudt vejledning i, hvilke muligheder der er for at beregne og evaluere fordele og udgifter ved de mest almindelige kontrolsystemer i Kommissionen, ud over brugen af de interne kontrolmodeller.

  Alle GD'er forventes at følge de fremgangsmåder, der skal anvendes, når det for de enkelte udgifter skal vurderes, hvilke fordele og omkostninger der er forbundet med de interne kontrolstrategier, herunder deres bedste skøn over både de målelige og ikke-målelige fordele ved kontrollen.
  GD Budget forventes i overensstemmelse med de forpligtelser, der omtales i den sammenfattende rapport, fortsat at konsolidere retningslinjerne, herunder at begrænse antallet af indikatorerne for omkostningseffektivitet, som kan anvendes i hele Kommissionen, og at give en mere præcis beskrivelse af den metode, der kan anvendes til at beregne dem. |
| --- | --- |

a)

Der er blevet tilbudt vejledning i, hvilke muligheder der er for at beregne og evaluere fordele og udgifter ved de mest almindelige kontrolsystemer i Kommissionen, ud over brugen af de interne kontrolmodeller.

| b) | EuropeAid er i færd med at udvikle værktøjer og vejledning til EU-delegationerne, så de bedre kan prioritere deres overvågningsbesøg på projekterne og vurdere revisionsrapporternes kvalitet |
| --- | --- |

b)

EuropeAid er i færd med at udvikle værktøjer og vejledning til EU-delegationerne, så de bedre kan prioritere deres overvågningsbesøg på projekterne og vurdere revisionsrapporternes kvalitet

| c) | EuropeAid er i færd med at udvikle nye funktioner i revisionsmodulet i sit CRIS-informationssystem for at forbedre opfølgningen på revisionsrapporterne (jf. punkt 35). |
| --- | --- |

c)

EuropeAid er i færd med at udvikle nye funktioner i revisionsmodulet i sit CRIS-informationssystem for at forbedre opfølgningen på revisionsrapporterne (jf. punkt 35).

| 51. | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at EuropeAid: |
| --- | --- |

51.

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2013 anbefaler Retten, at EuropeAid:

51.

| — | Anbefaling 1: sikrer, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årlig inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 7 50  000 euro |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: sikrer, at alle ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede årlig inddriver påløbne renter på forfinansieringsbeløb på over 7 50  000 euro

Kommissionen godtager denne anbefaling. Kommissionens indsats har allerede medført gode resultater. Kommissionen vil intensivere indsatsen i 2014.

| — | Anbefaling 2: pr. udgangen af 2014 færdiggør udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 2 50  000 og 7 50  000 euro kan opføres som finansielle indtægter |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: pr. udgangen af 2014 færdiggør udviklingen af CRIS-systemet, så renter af forfinansieringsbeløb på mellem 2 50  000 og 7 50  000 euro kan opføres som finansielle indtægter

Kommissionen godtager denne anbefaling. På grund af gennemførelsen af den nye finansforordning og det tilhørende ABAC har det ikke været muligt at gøre dette som planlagt. Afslutningen er nu planlagt til sidste kvartal af 2014.

| — | Anbefaling 3: reviderer kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: reviderer kvantificeringen af fordelene ved gennemførte kontroller

Kommissionen godtager denne anbefaling og vil også fremover forbedre kvantificeringen af kontrolfordelene i overensstemmelse de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenester har udstukket.

| — | Anbefaling 4: i den årlige aktivitetsrapport oplyser om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: i den årlige aktivitetsrapport oplyser om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre den handlingsplan, der skal afhjælpe svaghederne i kontrolsystemet

Kommissionen godtager denne anbefaling.

| — | Anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport oplyser om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og den anslåede nedre og øvre fejlgrænse. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: i den årlige aktivitetsrapport oplyser om omfanget af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og den anslåede nedre og øvre fejlgrænse.

Kommissionen er enig i denne anbefaling og vil mere indgående drøfte med Retten, hvordan den skal gennemføres. Definitionen af restfejlfrekvensen og beregningen af risikobeløb vil fortsat ske på g rundlag af den mest sandsynlige fejlforekomst.

---

(1)  Jf. artikel 118, 125 og 134 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1) og Rettens udtalelse nr. 9/2007 om forslaget til denne forordning (EUT C 23 af 28.1.2008, s. 3).

(2)  I 2012 blev reglerne for Rettens revision af disse transaktioner fastsat i en trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Retten (jf. artikel 134 i forordning (EF) nr. 215/2008).

(3)  Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (GD ECHO) forvalter 1,7 % af EUF's udgifter.

(4)  Jf. kapitel 7 »Eksterne forbindelser, bistand og udvidelse« i Rettens årsberetning om gennemførelsen af EU's budget i 2013.

(5)  Budgetstøtte betyder, at Kommissionen overfører midler til statskassen i et partnerland. Den tilfører supplerende budgetmidler til støtte for en national udviklingsstrategi.

(6)  Under central forvaltning implementeres bistanden direkte af Kommissionens kontorer (centralt i Bruxelles eller i delegationerne) eller indirekte gennem nationale organer (f.eks. et udviklingsorgan i en EU-medlemsstat). Under decentral forvaltning er gennemførelsen delegeret til et tredjeland. Under fælles forvaltning er gennemførelsen delegeret til en international organisation.

(7)  I 2013 beløb bruttobetalingerne vedrørende budgetstøtte afholdt over EUF sig til 718 millioner euro.

(8)  I 2013 beløb bruttobetalingerne fra EUF til multidonorprojekter gennemført af internationale organisationer sig til 458 millioner euro.

(9)  Artikel 1, stk. 5, i den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Fællesskabets bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013 i overensstemmelse med AVS-EF-partnerskabsaftalen samt om finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (EUT L 247 af 9.9.2006, s. 32).

(10)  Artikel 118, 124 og 156 i forordning (EF) nr. 215/2008.

(11)  I overensstemmelse med artikel 2, 3 og 4, artikel 125, stk. 4, og artikel 134 i finansforordningen for den tiende EUF dækker denne revisionserklæring ikke den del af EUF's midler, som EIB forvalter og er ansvarlig for.

(12)  De regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastsat, er opstillet på grundlag af International Public Sector Accounting Standards (IPSAS) eller — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af henholdsvis International Federation of Accountants og International Accounting Standards Board.

(13)  Jf. artikel 122 i forordning (EF) nr. 215/2008: Årsregnskabet omfatter balancen, opgørelsen over det økonomiske resultat, pengestrømsanalysen, oversigten over bevægelser i nettoaktiver og oversigten over EUF's fordringer.

(14)  Jf. artikel 123 i forordning (EF) nr. 215/2008: Beretningerne om den økonomiske forvaltning omfatter oversigterne over bevillingerne, forpligtelserne og betalingerne.

(15)  Jf. artikel 125 i forordning (EF) nr. 215/2008.

(16)  Samlede finansielle forpligtelser og de dermed forbundne retlige forpligtelser (finansieringsaftaler), efter at Kommissionen har truffet en finansieringsafgørelse.

(17)  Som defineret i punkt 7 i
  bilag 1.1
  i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i 2013.

(18)  Den Afrikanske Union, Cameroun, DR Congo, Elfenbenskysten, Kenya, Lesotho, Mozambique, Nigeria, Rwanda og Zimbabwe.

(19)  EuropeAid: 34 projekter og 35 budgetstøttebetalinger; GD ECHO: tre betalinger til projekter om humanitær bistand.

(20)  Artikel 8, stk. 3, i forordning (EF) nr. 215/2008.

(21)  24 inddrivelser af i alt 4,7 millioner euro i 2013, mod 13 inddrivelser af i alt 1,3 millioner euro i 2012.

(22)  Retten beregner sit skøn over fejlforekomsten på grundlag af en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Retten har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 1,4 % og 5,4 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(23)  For så vidt angår den ene af de to fejl, som Kommissionen bestrider, kunne den påtænkte anvendelse af køretøjerne ikke begrunde de meget detaljerede tekniske specifikationer, som var angivet i udbudsbekendtgørelsen, og som reelt udelukkede en række potentielle tilbudsgivere, hvilket forhindrer konkurrencebaserede udbud. I det andet tilfælde var der ikke nogen gyldig begrundelse for at opdele det offentlige udbud i tre lokale offentlige udbud i stedet for at anvende et internationalt åbent udbud. Disse fejl er tegn på svagheder i den kontrol, der udføres af EU-delegationerne, som havde forhåndsgodkendt disse indkøbsprocedurer.

(24)  Punkt 26 i Rettens årsberetning for 2012.

(25)  Jf. EuropeAids årlige aktivitetsrapport for 2013, s. 188-190 og 195-196.

(26)  Kontraktmodellerne er blevet ændret, så Kommissionen kan få indflydelse på valget af eksterne revisorer. Der skal udformes et kvalitetsskema til vurderingen af revisionsrapporternes pålidelighed og som en vejledning i tilfælde af manglende overholdelse. Det skal gøres obligatorisk at anvende en risikobaseret metode til revisionsplanlægning.

(27)  Jf. punkt 42 i Rettens årsberetning for 2010, punkt 43 i Rettens årsberetning for 2011 og punkt 35 i Rettens årsberetning for 2012.

(28)  S. 140-142.

(29)  Punkt 39.

(30)  S. 141.

(31)  Punkt 50 i Rettens årsberetning for 2011.

(32)  IAC er et kontor i et generaldirektorat i Kommissionen. Det ledes af en kontorchef, som refererer direkte til generaldirektøren. Dets opgave er at give uafhængig sikkerhed med hensyn til det interne kontrolsystems effektivitet med henblik på at forbedre generaldirektoratets virksomhed.

(33)  Jf. Kommissionens svar til punkt 59 e) i Rettens årsberetning for 2011.

(34)  Jf. artikel 66, stk. 9, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1) og artikel 38 i forordning (EF) nr. 215/2008.

(35)  Konklusionen om systemerne er begrænset til de systemer, der blev udtaget til undersøgelse, jf. definitionen af revisionens omfang i punkt 18 e).

(36)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser. Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

Kilde: Regnskabet for 8., 9. og 10. EUF for 2013.

(37)  Inklusive den oprindelige tildeling til 8., 9. og 10. EUF, medfinansiering, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF.

(38)  I % af midlerne.

(39)  Negative beløb svarer til frigjorte midler.

(40)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser.

(41)  Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

(42)  Nettoforpligtelser efter frigørelse. Nettobetalinger efter inddrivelse.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2013.

---

BILAG 1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekter | Budgetstøtte | I alt |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt: | 130 | 35 | 165 | 167 | 163 | 165 |
| |
| RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2) |
| |
| Andel (antal) af de testede transaktioner, der: |
| |
| ikke var behæftet med fejl | 68 % | (88) | 91 % | (32) | 73 % | (120) | 74 % | 67 % | 73 % |
| var behæftet med én eller flere fejl | 32 % | (42) | 9 % | (3) | 27 % | (45) | 26 % | 33 % | 27 % |
| |
| Analyse af de fejlbehæftede transaktioner |
| |
| Analyse efter fejltype |
| |
| | Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl: | 29 % | (12) | 33 % | (1) | 29 % | (13) | 32 % | 46 % | 49 % |
| | Kvantificerbare fejl: | 71 % | (30) | 67 % | (2) | 71 % | (32) | 68 % | 54 % | 51 % |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| |
| Den mest sandsynlige fejlprocent | | | | | 3,4 % | 3,0 % | 5,1 % | 3,4 % |
| |
| | Øvre fejlgrænse | | | | | 5,4 % | | | |
| | Nedre fejlgrænse | | | | | 1,4 % | | | |

2013

2012

2011

2010

Projekter

Budgetstøtte

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt:

130

35

165

167

163

165

RESULTATERNE AF TESTEN
   (1)
   (2)

Andel (antal) af de testede transaktioner, der:

ikke var behæftet med fejl

68 %

(88)

91 %

(32)

73 %

(120)

74 %

67 %

73 %

var behæftet med én eller flere fejl

32 %

(42)

9 %

(3)

27 %

(45)

26 %

33 %

27 %

Analyse af de fejlbehæftede transaktioner

Analyse efter fejltype

Andre overensstemmelsesspørgsmål og ikke-kvantificerbare fejl:

29 %

(12)

33 %

(1)

29 %

(13)

32 %

46 %

49 %

Kvantificerbare fejl:

71 %

(30)

67 %

(2)

71 %

(32)

68 %

54 %

51 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent

3,4 %

3,0 %

5,1 %

3,4 %

Øvre fejlgrænse

5,4 %

Nedre fejlgrænse

1,4 %

---

(1)  For at give et bedre indblik i områder med forskellige risikoprofiler inden for gruppen af politikområder blev stikprøven opdelt i segmenter.

(2)  Tallene i parentes er det faktiske antal transaktioner.

---

BILAG 2

RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN AF UDVALGTE SYSTEMER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE OG UDVIKLINGSBISTAND OVER DET ALMINDELIGE BUDGET

Vurdering af de undersøgte systemer

| System | Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Interne revisioner | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektiv | Delvis effektiv |

System

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Interne revisioner

Samlet vurdering

EuropeAid

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektiv

Delvis effektiv

---

BILAG 3

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| År | Rettens anbefaling | Rettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2011 | Anbefaling 1: EuropeAid bør forbedre forvaltningen af kontrakttildelingsprocedurer og udarbejde klare udvælgelseskriterier og dokumentere evalueringen bedre (årsberetningen for 2011, punkt 59 a)). | | x | | | | | |
| Anbefaling 2: EuropeAid bør indføre en veldokumenteret risikobaseret planlægning og systematisk følge op på kontrolbesøg og kontrolbesøg på stedet (årsberetningen for 2011, punkt 59 b)). | | | x | | | | Kommissionen bestræber sig på at forbedre planlægningen af projektbesøg ved at tage udgangspunkt i de med projektet forbundne risici. Kommissionens tjenestegrene er i færd med at udarbejde et redskab til porteføljeforvaltning, så det bliver lettere for delegationerne at screene deres projektportefølje og dermed prioritere projekter med særlige overvågningsbehov, når der planlægges besøg.


  Kommissionen er med henvisning til den nuværende knaphed på ressourcer — som må forventes at blive større fremover — nødt til at være opmærksom på omkostningseffektiviteten.


  Man er desuden nødt til at være opmærksom på eventuelle sikkerhedskrav; i nogle modtagerlande kan kontrol på stedet være forbundet med fare for personalet, eller en sådan kontrol kan være meget vanskelig at gennemføre.


  I sit svar på den oprindelige anbefaling erklærede Kommissionen, at den ville »overveje at gøre EuropeAid’s risikoanalytiske metode til udarbejdelse af revisionsplaner obligatorisk fra 2013«.


  De interne overvejelser har således medført en række positive resultater, og risikoanalyser vil blive gjort obligatoriske i forbindelse med revisionsplanerne for 2015 og fremover. |
| 2011 | Anbefaling 3: EuropeAid bør gøre det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med delegationernes og hovedsædets udarbejdelse af de årlige revisionsplaner (årsberetningen for 2011, punkt 59 c)). | | | | x | | | |
| Anbefaling 4: EuropeAid bør revurdere udformningen af de centrale resultatindikatorer, så det sikres, at de er utvetydige og lette at fortolke (årsberetningen for 2011, punkt 59 d)). | | x | | | | | |
| Anbefaling 5: EuropeAid bør vurdere IAC’s kapacitet til at udføre sin opgave effektivt (årsberetningen for 2011, punkt 59 e)). | | | | x | | | Kommissionen har taget en række tiltag for at forbedre kapaciteten i den interne revisionsenhed. |
| 2010 | Anbefaling 1: EuropeAid bør udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er udført (årsberetningen for 2010 punkt 62 a)). | x | | | | | | |
| Anbefaling 2: EuropeAid bør vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol (årsberetningen for 2010, punkt 62 b)). | | | x | | | | Ifølge EuropeAid er denne anbefaling blevet fulgt, eftersom EuropeAid i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 har vurderet omkostningseffektiviteten af sin kontrol på grundlag af de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenestegrene har udarbejdet. |
| Anbefaling 3: EuropeAid bør effektivisere projektovervågningen, herunder besøg på stedet, på grundlag af flerårige planer for overvågning og evaluering (årsberetningen for 2010, punkt 62 c)). | | | x | | | | |
| 2010 | Anbefaling 4: EuropeAid bør gennemgå pålideligheden af attesteringer fra eksterne tilsynsførende, revisioner og udgiftskontroller (årsberetningen for 2010, punkt 63 a)). | | | x | | | | Selv om Kommissionen havde godtaget denne anbefaling, blev det efter yderligere overvejelser konkluderet, at det ikke var Kommissionens rolle at kontrollere deres pålidelighed.


  I handlingsplanen, som skal rette op på svaghederne i gennemførelsen af de interne kontrolsystemer, indgår en række tiltag, hvis formål er at højne kvaliteten og effektiviteten af den eksterne revision og udgiftskontrollen.


  Kontraktmodellerne er blevet ændret, så Kommissionen kan få indflydelse på valget af eksterne revisorer.


  Det er allerede blevet analyseret, hvori kontrolrapporternes svaghed består, og der forventes at foreligge en kvalitetsskala ved udgangen af 2014, så det bliver muligt at vurdere deres pålidelighed og vejlede i tilfælde af manglende overensstemmelse. |
| Anbefaling 5: EuropeAid bør indføre ledelsesinformationssystemer, som sætter generaldirektøren og delegationslederne i stand til bedre at overvåge opfølgningen på resultaterne af besøg på stedet, eksterne revisioner og udgiftskontroller (årsberetningen for 2010, punkt 63 b)). | | | x | | | | Som Retten har anført under punkt 50 er arbejdet endnu ikke afsluttet. |
| Anbefaling 6: EuropeAid bør forbinde informationssystemerne CRIS-Audit og CRIS-indtægtsordrer (årsberetningen for 2010, punkt 63 c)). | x | | | | | | |
| Anbefaling 7: EuropeAid bør fortsat bestræbe sig på at sikre, at data registreres nøjagtigt, i fuldt omfang og i rette tid i CRIS-informationssystemet (årsberetningen for 2010, punkt 63 d)). | | x | | | | | |
| 2010 | Anbefaling 8: EuropeAid bør sikre, at delegationerne konsekvent anvender det nye format og system for delegationernes årlige rapportering om reformer af systemerne til forvaltning af de offentlige finanser i modtagerlandene med henblik på velstruktureret og formaliseret at dokumentere de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser. (årsberetningen for 2010, punkt 64 a)). | | x | | | | | |
| Anbefaling 9: EuropeAid bør gennem politisk dialog fremme fastsættelsen af klare vurderingsrammer i modtagerlandenes programmer for reform af forvaltningen af de offentlige finanser (årsberetningen for 2010, punkt 64 b)). | x | | | | | | |

År

Rettens anbefaling

Rettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2011

Anbefaling 1: EuropeAid bør forbedre forvaltningen af kontrakttildelingsprocedurer og udarbejde klare udvælgelseskriterier og dokumentere evalueringen bedre (årsberetningen for 2011, punkt 59 a)).

x

Anbefaling 2: EuropeAid bør indføre en veldokumenteret risikobaseret planlægning og systematisk følge op på kontrolbesøg og kontrolbesøg på stedet (årsberetningen for 2011, punkt 59 b)).

x

Kommissionen bestræber sig på at forbedre planlægningen af projektbesøg ved at tage udgangspunkt i de med projektet forbundne risici. Kommissionens tjenestegrene er i færd med at udarbejde et redskab til porteføljeforvaltning, så det bliver lettere for delegationerne at screene deres projektportefølje og dermed prioritere projekter med særlige overvågningsbehov, når der planlægges besøg.

Kommissionen er med henvisning til den nuværende knaphed på ressourcer — som må forventes at blive større fremover — nødt til at være opmærksom på omkostningseffektiviteten.

Man er desuden nødt til at være opmærksom på eventuelle sikkerhedskrav; i nogle modtagerlande kan kontrol på stedet være forbundet med fare for personalet, eller en sådan kontrol kan være meget vanskelig at gennemføre.

I sit svar på den oprindelige anbefaling erklærede Kommissionen, at den ville »overveje at gøre EuropeAid’s risikoanalytiske metode til udarbejdelse af revisionsplaner obligatorisk fra 2013«.

De interne overvejelser har således medført en række positive resultater, og risikoanalyser vil blive gjort obligatoriske i forbindelse med revisionsplanerne for 2015 og fremover.

2011

Anbefaling 3: EuropeAid bør gøre det obligatorisk at følge retningslinjerne for risikoanalyse i forbindelse med delegationernes og hovedsædets udarbejdelse af de årlige revisionsplaner (årsberetningen for 2011, punkt 59 c)).

x

Anbefaling 4: EuropeAid bør revurdere udformningen af de centrale resultatindikatorer, så det sikres, at de er utvetydige og lette at fortolke (årsberetningen for 2011, punkt 59 d)).

x

Anbefaling 5: EuropeAid bør vurdere IAC’s kapacitet til at udføre sin opgave effektivt (årsberetningen for 2011, punkt 59 e)).

x

Kommissionen har taget en række tiltag for at forbedre kapaciteten i den interne revisionsenhed.

2010

Anbefaling 1: EuropeAid bør udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er udført (årsberetningen for 2010 punkt 62 a)).

x

Anbefaling 2: EuropeAid bør vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol (årsberetningen for 2010, punkt 62 b)).

x

Ifølge EuropeAid er denne anbefaling blevet fulgt, eftersom EuropeAid i sin årlige aktivitetsrapport for 2013 har vurderet omkostningseffektiviteten af sin kontrol på grundlag af de retningslinjer, som Kommissionens centrale tjenestegrene har udarbejdet.

Anbefaling 3: EuropeAid bør effektivisere projektovervågningen, herunder besøg på stedet, på grundlag af flerårige planer for overvågning og evaluering (årsberetningen for 2010, punkt 62 c)).

x

2010

Anbefaling 4: EuropeAid bør gennemgå pålideligheden af attesteringer fra eksterne tilsynsførende, revisioner og udgiftskontroller (årsberetningen for 2010, punkt 63 a)).

x

Selv om Kommissionen havde godtaget denne anbefaling, blev det efter yderligere overvejelser konkluderet, at det ikke var Kommissionens rolle at kontrollere deres pålidelighed.

I handlingsplanen, som skal rette op på svaghederne i gennemførelsen af de interne kontrolsystemer, indgår en række tiltag, hvis formål er at højne kvaliteten og effektiviteten af den eksterne revision og udgiftskontrollen.

Kontraktmodellerne er blevet ændret, så Kommissionen kan få indflydelse på valget af eksterne revisorer.

Det er allerede blevet analyseret, hvori kontrolrapporternes svaghed består, og der forventes at foreligge en kvalitetsskala ved udgangen af 2014, så det bliver muligt at vurdere deres pålidelighed og vejlede i tilfælde af manglende overensstemmelse.

Anbefaling 5: EuropeAid bør indføre ledelsesinformationssystemer, som sætter generaldirektøren og delegationslederne i stand til bedre at overvåge opfølgningen på resultaterne af besøg på stedet, eksterne revisioner og udgiftskontroller (årsberetningen for 2010, punkt 63 b)).

x

Som Retten har anført under punkt 50 er arbejdet endnu ikke afsluttet.

Anbefaling 6: EuropeAid bør forbinde informationssystemerne CRIS-Audit og CRIS-indtægtsordrer (årsberetningen for 2010, punkt 63 c)).

x

Anbefaling 7: EuropeAid bør fortsat bestræbe sig på at sikre, at data registreres nøjagtigt, i fuldt omfang og i rette tid i CRIS-informationssystemet (årsberetningen for 2010, punkt 63 d)).

x

2010

Anbefaling 8: EuropeAid bør sikre, at delegationerne konsekvent anvender det nye format og system for delegationernes årlige rapportering om reformer af systemerne til forvaltning af de offentlige finanser i modtagerlandene med henblik på velstruktureret og formaliseret at dokumentere de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser. (årsberetningen for 2010, punkt 64 a)).

x

Anbefaling 9: EuropeAid bør gennem politisk dialog fremme fastsættelsen af klare vurderingsrammer i modtagerlandenes programmer for reform af forvaltningen af de offentlige finanser (årsberetningen for 2010, punkt 64 b)).

x

---