# Eiropas Savienības L 144/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 144 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 4. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 144

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 4. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 490/2008 (2008. gada 3. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 491/2008 (2008. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz ražošanas kompensācijām labības nozarē | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 492/2008 (2008. gada 3. jūnijs), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 493/2008 (2008. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Portugāles karogu, zvejot mencas I un II zonā esošajos Norvēģijas ūdeņos | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 494/2008 (2008. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot mencas VI zonā, EK ūdeņos Vb zonā un EK un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā | 33 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 495/2008 (2008. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot putasu EK un starptautiskajos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 35 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 490/2008 (2008. gada 3. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 491/2008 (2008. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz ražošanas kompensācijām labības nozarē

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 492/2008 (2008. gada 3. jūnijs), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 493/2008 (2008. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Portugāles karogu, zvejot mencas I un II zonā esošajos Norvēģijas ūdeņos

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 494/2008 (2008. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot mencas VI zonā, EK ūdeņos Vb zonā un EK un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā

33

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 495/2008 (2008. gada 2. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot putasu EK un starptautiskajos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

35

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/408/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 20. novembris) par valsts atbalstu C 36/A/06 (ex NN 38/06), ko Itālija sniegusi uzņēmumiem ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5400)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2008/409/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 17. aprīlis) par tādu ierobežojamo vielu daudzumu piešķiršanu, kas 2008. gadā ir atļautas būtiskām vajadzībām paredzētam lietojumam Kopienā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1403)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/410/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 30. aprīlis) par ierobežojamo vielu importa kvotu piešķiršanu laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1639) | 69 |
| | | 2008/411/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 21. maijs) par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1873)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/408/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 20. novembris) par valsts atbalstu C 36/A/06 (ex NN 38/06), ko Itālija sniegusi uzņēmumiem ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5400)

   (
  1
  )

ex

ThyssenKrupp, Cementir

Nuova Terni Industrie Chimiche

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5400)

1

37

2008/409/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 17. aprīlis) par tādu ierobežojamo vielu daudzumu piešķiršanu, kas 2008. gadā ir atļautas būtiskām vajadzībām paredzētam lietojumam Kopienā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1403)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1403)

1

55

2008/410/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 30. aprīlis) par ierobežojamo vielu importa kvotu piešķiršanu laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1639)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1639)

69

2008/411/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 21. maijs) par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1873)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1873)

1

77

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2008/412/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums CHAD/3/2008 (2008. gada 28. maijs), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā | 82 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2008/412/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums CHAD/3/2008 (2008. gada 28. maijs), ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 490/2008

(2008. gada 3. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 4. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 3. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 41,9 |
| MK | 44,3 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 30,3 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 82,3 |
| 0709 90 70 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0805 50 10 | AR | 146,8 |
| IL | 134,6 |
| TR | 144,8 |
| US | 143,6 |
| UY | 61,8 |
| ZA | 130,6 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,6 |
| BR | 84,5 |
| CA | 61,8 |
| CL | 91,9 |
| CN | 82,3 |
| MK | 50,7 |
| NZ | 113,4 |
| TR | 85,9 |
| US | 113,4 |
| UY | 89,8 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0809 10 00 | TR | 250,6 |
| ZZ | 250,6 |
| 0809 20 95 | TR | 532,1 |
| US | 508,1 |
| ZZ | 520,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

41,9

MK

44,3

TR

93,6

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

30,3

TR

134,3

ZZ

82,3

0709 90 70

TR

101,8

ZZ

101,8

0805 50 10

AR

146,8

IL

134,6

TR

144,8

US

143,6

UY

61,8

ZA

130,6

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

104,6

BR

84,5

CA

61,8

CL

91,9

CN

82,3

MK

50,7

NZ

113,4

TR

85,9

US

113,4

UY

89,8

ZA

85,2

ZZ

87,6

0809 10 00

TR

250,6

ZZ

250,6

0809 20 95

TR

532,1

US

508,1

ZZ

520,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 491/2008

(2008. gada 3. jūnijs),

ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz ražošanas kompensācijām labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 98. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. panta 1. punkta c) apakšpunktu ir jāatceļ no 2008. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 201. panta 1. punkta c) apakšpunktu ir jāatceļ no 2008. gada 1. jūlija.

| (2) | Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 ražošanas kompensāciju sakarā labības nozarē (3), jau ir vairākkārt būtiski grozīta. Pieņemot Regulu (EK) Nr. 1234/2007 kā vienotu TKO regulu, ir lietderīgi attiecīgi pielāgot Regulu (EEK) Nr. 1722/93. Skaidrības labad minētā regula jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 1722/93, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 ražošanas kompensāciju sakarā labības nozarē (3), jau ir vairākkārt būtiski grozīta. Pieņemot Regulu (EK) Nr. 1234/2007 kā vienotu TKO regulu, ir lietderīgi attiecīgi pielāgot Regulu (EEK) Nr. 1722/93. Skaidrības labad minētā regula jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (3) | Ņemot vērā īpašo stāvokli cietes tirgū un jo īpaši to, ka cenām jāpaliek konkurētspējīgām ar tās cietes cenām, kura ražota trešās valstīs un ievesta kā prece, kurai ievešanas kārtībā nav paredzēta pietiekama Kopienas ražotāju aizsardzība, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 96. pantā paredzēts piešķirt ražošanas kompensāciju par cieti, kas iegūta no kukurūzas, kviešiem vai kartupeļiem, kā arī par dažiem tās atvasinājumiem, kurus izmanto dažu produktu ražošanā, kuru sarakstu izveido Komisija vai, ja Somijā un Zviedrijā cietes ražošanai nav ievērojamas citu labības veidu vietējās ražošanas, ražošanas kompensāciju var piešķirt par cieti, kas šajās valstīs iegūta no miežiem un auzām, ciktāl tas neizraisa no minētajiem diviem graudaugiem ražotās cietes daudzuma pieaugumu. Šīs kompensācijas mērķis ir dot iespēju attiecīgajām patērētāju nozarēm iegūt cieti un dažus atvasinājumus par zemāku cenu, nekā piemērojot attiecīgo produktu kopīgās tirgus organizācijas noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā īpašo stāvokli cietes tirgū un jo īpaši to, ka cenām jāpaliek konkurētspējīgām ar tās cietes cenām, kura ražota trešās valstīs un ievesta kā prece, kurai ievešanas kārtībā nav paredzēta pietiekama Kopienas ražotāju aizsardzība, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 96. pantā paredzēts piešķirt ražošanas kompensāciju par cieti, kas iegūta no kukurūzas, kviešiem vai kartupeļiem, kā arī par dažiem tās atvasinājumiem, kurus izmanto dažu produktu ražošanā, kuru sarakstu izveido Komisija vai, ja Somijā un Zviedrijā cietes ražošanai nav ievērojamas citu labības veidu vietējās ražošanas, ražošanas kompensāciju var piešķirt par cieti, kas šajās valstīs iegūta no miežiem un auzām, ciktāl tas neizraisa no minētajiem diviem graudaugiem ražotās cietes daudzuma pieaugumu. Šīs kompensācijas mērķis ir dot iespēju attiecīgajām patērētāju nozarēm iegūt cieti un dažus atvasinājumus par zemāku cenu, nekā piemērojot attiecīgo produktu kopīgās tirgus organizācijas noteikumus.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 98. pantu jāpieņem sīki izstrādāti nosacījumi, tostarp kontroles un maksājuma nosacījumi, ar kādiem piešķir ražošanas kompensāciju, lai visās dalībvalstīs piemērotu vienādus noteikumus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 98. pantu jāpieņem sīki izstrādāti nosacījumi, tostarp kontroles un maksājuma nosacījumi, ar kādiem piešķir ražošanas kompensāciju, lai visās dalībvalstīs piemērotu vienādus noteikumus.

| (5) | Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzēts izstrādāt to produktu sarakstu, kuru ražošanā izmanto cieti, tādējādi radot pamatu tiesībām uz kompensāciju. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzēts izstrādāt to produktu sarakstu, kuru ražošanā izmanto cieti, tādējādi radot pamatu tiesībām uz kompensāciju.

| (6) | Lai nodrošinātu efektīvus kontroles pasākumus, jāparedz, lai kompensācijas saņēmējus iepriekš apstiprinātu dalībvalstis, kuru teritorijā ražo iepriekšminētos produktus. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu efektīvus kontroles pasākumus, jāparedz, lai kompensācijas saņēmējus iepriekš apstiprinātu dalībvalstis, kuru teritorijā ražo iepriekšminētos produktus.

| (7) | Jānosaka, kā jāaprēķina ražošanas kompensācija un cik bieži tā jānosaka. Pašlaik vispiemērotākās aprēķina metodes pamatā ir atšķirības starp labības tirgus cenu un cenu, ko izmanto, lai aprēķinātu ievedmuitu. Stabilitātes labad ražošanas kompensācija parasti jānosaka katru mēnesi un, lai pārbaudītu, vai ražošanas kompensācijas lielums ir noteikts pareizi, jāseko līdzi labības cenām pasaules un reprezentatīvākajos Kopienas tirgos. Jāprecizē, kuri Kopienas tirgi ir jānovēro, un šī novērošana jāattiecina tikai uz kukurūzu. Ievērojot to, ka citu graudaugu cenas nav ietekmējušas kompensācijas lieluma aprēķinu, atsauces uz citiem graudaugiem nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

(7)

Jānosaka, kā jāaprēķina ražošanas kompensācija un cik bieži tā jānosaka. Pašlaik vispiemērotākās aprēķina metodes pamatā ir atšķirības starp labības tirgus cenu un cenu, ko izmanto, lai aprēķinātu ievedmuitu. Stabilitātes labad ražošanas kompensācija parasti jānosaka katru mēnesi un, lai pārbaudītu, vai ražošanas kompensācijas lielums ir noteikts pareizi, jāseko līdzi labības cenām pasaules un reprezentatīvākajos Kopienas tirgos. Jāprecizē, kuri Kopienas tirgi ir jānovēro, un šī novērošana jāattiecina tikai uz kukurūzu. Ievērojot to, ka citu graudaugu cenas nav ietekmējušas kompensācijas lieluma aprēķinu, atsauces uz citiem graudaugiem nav nepieciešamas.

| (8) | Ražošanas kompensācija ir jāizmaksā par to, ka, ražojot noteiktas preces, tiek izmantota ciete un daži atvasināti produkti; lai atvieglotu attiecīgu ražošanas kompensācijas kontroli un izmaksu pretendentiem, ir vajadzīga sīka informācija; attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde jāpilnvaro pieprasīt no pretendentiem jebkādas ziņas un kontroles vajadzībām veikt jebkādas pārbaudes un inspekcijas. |
| --- | --- |

(8)

Ražošanas kompensācija ir jāizmaksā par to, ka, ražojot noteiktas preces, tiek izmantota ciete un daži atvasināti produkti; lai atvieglotu attiecīgu ražošanas kompensācijas kontroli un izmaksu pretendentiem, ir vajadzīga sīka informācija; attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde jāpilnvaro pieprasīt no pretendentiem jebkādas ziņas un kontroles vajadzībām veikt jebkādas pārbaudes un inspekcijas.

| (9) | Produkta ražotājiem nav obligāti jāizmanto nepārveidota ciete, un tāpēc jāizstrādā tādu cietes atvasinājumu saraksts, kuru izmantotājam ražotājam ir tiesības saņemt kompensāciju. |
| --- | --- |

(9)

Produkta ražotājiem nav obligāti jāizmanto nepārveidota ciete, un tāpēc jāizstrādā tādu cietes atvasinājumu saraksts, kuru izmantotājam ražotājam ir tiesības saņemt kompensāciju.

| (10) | Lai atkārtoti saņemtu ražošanas kompensāciju, esterificētas vai ēterificētas cietes raksturīgās īpašības var mudināt ražotājus veikt pārstrādi, kuras lietderība ir apšaubāma; lai nepieļautu šādu iespējamību, ir vajadzīgi pasākumi, kas nodrošina to, ka esterificētu vai ēterificētu cieti atkal nepārstrādā izejvielā, kuras izmantošana dod tiesības pieteikties uz kompensāciju. Drošības naudas lielums jānosaka tāds, lai novērstu šādu iespējamību. |
| --- | --- |

(10)

Lai atkārtoti saņemtu ražošanas kompensāciju, esterificētas vai ēterificētas cietes raksturīgās īpašības var mudināt ražotājus veikt pārstrādi, kuras lietderība ir apšaubāma; lai nepieļautu šādu iespējamību, ir vajadzīgi pasākumi, kas nodrošina to, ka esterificētu vai ēterificētu cieti atkal nepārstrādā izejvielā, kuras izmantošana dod tiesības pieteikties uz kompensāciju. Drošības naudas lielums jānosaka tāds, lai novērstu šādu iespējamību.

| (11) | Ražošanas kompensāciju nevajadzētu izmaksāt, kamēr nav notikusi pārstrāde. Kad pārstrāde ir pabeigta, maksājums jāveic piecu mēnešu laikā pēc tam, kad kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka ciete ir pārstrādāta. Tomēr jāļauj ražotājam saņemt avansu, pirms pabeigtas pārbaudes. |
| --- | --- |

(11)

Ražošanas kompensāciju nevajadzētu izmaksāt, kamēr nav notikusi pārstrāde. Kad pārstrāde ir pabeigta, maksājums jāveic piecu mēnešu laikā pēc tam, kad kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka ciete ir pārstrādāta. Tomēr jāļauj ražotājam saņemt avansu, pirms pabeigtas pārbaudes.

| (12) | Vienkāršošanas labad un lai samazinātu administratīvo slogu un modificētas cietes pārveidošanas izmaksas, ir lietderīgi palielināt ražošanas kompensācijas lielumu tā, lai par šo apmēru mazākām kompensācijām kontroles pasākumi nebūtu piemērojami un tādējādi nedraudētu nelietderīga Kopienas līdzekļu izdošana. |
| --- | --- |

(12)

Vienkāršošanas labad un lai samazinātu administratīvo slogu un modificētas cietes pārveidošanas izmaksas, ir lietderīgi palielināt ražošanas kompensācijas lielumu tā, lai par šo apmēru mazākām kompensācijām kontroles pasākumi nebūtu piemērojami un tādējādi nedraudētu nelietderīga Kopienas līdzekļu izdošana.

| (13) | Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (4), attiecas uz šajā regulā paredzētajiem pasākumiem. Tāpēc jānosaka primāras prasības attiecībā uz ražotāju pienākumiem, kuru izpildi nodrošina drošības naudas iemaksa. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas 1985. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2220/85, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus garantijas ķīlu sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (4), attiecas uz šajā regulā paredzētajiem pasākumiem. Tāpēc jānosaka primāras prasības attiecībā uz ražotāju pienākumiem, kuru izpildi nodrošina drošības naudas iemaksa.

| (14) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(14)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 96. pantu ražošanas kompensāciju (še turpmāk “kompensācija”) var piešķirt fiziskām vai juridiskām personām, kuras izmanto no kviešiem, kukurūzas vai kartupeļiem, vai dažiem atvasinātiem produktiem iegūtu cieti šīs regulas I pielikumā uzskaitīto preču ražošanā.

Attiecībā uz Somiju un Zviedriju kompensāciju var piešķirt arī par miežu un auzu cietes izmantošanu, kopējam daudzumam nepārsniedzot 50 000 tonnu Somijā un 10 000 tonnu Zviedrijā.

2.   Ir nolemts piešķirt kompensāciju, jo īpaši ņemot vērā:

| a) | trešo valstu konkurenci un to aizsardzības pakāpi pret šādu konkurenci, ko nodrošina kopējās lauksaimniecības politikas un kopējā muitas tarifa mehānismi; |
| --- | --- |

a)

trešo valstu konkurenci un to aizsardzības pakāpi pret šādu konkurenci, ko nodrošina kopējās lauksaimniecības politikas un kopējā muitas tarifa mehānismi;

| b) | cietes ražošanas un izmantošanas tehnoloģijas attīstību; |
| --- | --- |

b)

cietes ražošanas un izmantošanas tehnoloģijas attīstību;

| c) | cietes saturu galaproduktā un/vai cietes relatīvo vērtību galaproduktā, un/vai produkta nozīmīgumu cietes noietā, ņemot vērā konkurenci ar citiem produktiem. |
| --- | --- |

c)

cietes saturu galaproduktā un/vai cietes relatīvo vērtību galaproduktā, un/vai produkta nozīmīgumu cietes noietā, ņemot vērā konkurenci ar citiem produktiem.

3.   Piešķirot kompensāciju, nedrīkst radīt traucējumus konkurencē ar citiem produktiem, par kuriem nav tiesību pretendēt uz šādu kompensāciju.

4.   Ja pēc kompensācijas piešķiršanas konstatē, ka traucējumi pastāv, kompensāciju

| a) | atceļ vai |
| --- | --- |

a)

atceļ vai

| b) | koriģē, ciktāl vajadzīgs, lai novērstu konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

b)

koriģē, ciktāl vajadzīgs, lai novērstu konkurences traucējumus.

5.   Par cieti, ko ieved Kopienā saskaņā ar importa režīmu, ar kuru paredz ievedmuitas samazināšanu, nevar saņemt ražošanas kompensāciju.

6.   Šajā pantā paredzētos lēmumus Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru.

2. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ciete” ir nepārveidota ciete vai II pielikumā minēts produkts, kas iegūts no cietes; |
| --- | --- |

a)

“ciete” ir nepārveidota ciete vai II pielikumā minēts produkts, kas iegūts no cietes;

| b) | “apstiprināti produkti” ir jebkuri produkti, kas minēti I pielikumā; |
| --- | --- |

b)

“apstiprināti produkti” ir jebkuri produkti, kas minēti I pielikumā;

| c) | “ražotājs” ir persona, kas izmanto cieti apstiprinātu produktu ražošanai. |
| --- | --- |

c)

“ražotājs” ir persona, kas izmanto cieti apstiprinātu produktu ražošanai.

3. pants

1.   Gadījumos, kad piešķir kompensāciju, to nosaka reizi mēnesī. Tomēr, ja kukurūzas un/vai kviešu tirgus cenas Kopienas vai pasaules tirgū ievērojami mainās, kompensāciju, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, var grozīt šā mēneša laikā, ņemot vērā minētās izmaiņas.

2.   Kompensāciju par kukurūzas, kviešu, miežu vai auzu cieti aprēķina, pamatojoties jo īpaši uz starpību, kura reizināta ar koeficientu 1,6, starp:

| a) | kukurūzas vidējo tirgus cenu Francijā un Ungārijā, kas bijusi spēkā piecas dienas pirms noteikšanas dienas; kā arī |
| --- | --- |

a)

kukurūzas vidējo tirgus cenu Francijā un Ungārijā, kas bijusi spēkā piecas dienas pirms noteikšanas dienas; kā arī

| b) | vidējo reprezentatīvo ievešanas CIF cenu Roterdamā, kura izmantota ievedmuitas noteikšanai kukurūzai, kas konstatēta piecas dienas pirms piemērošanas. |
| --- | --- |

b)

vidējo reprezentatīvo ievešanas CIF cenu Roterdamā, kura izmantota ievedmuitas noteikšanai kukurūzai, kas konstatēta piecas dienas pirms piemērošanas.

Lai aprēķinātu pirmajā daļā minēto starpību, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja kukurūzas tirgus cena, kas minēta a) punktā, ir augstāka nekā intervences cena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 18. pantā, bet zemāka nekā 155 % no minētās cenas, vērā ņemamā cena ir intervences cena, kam pieskaitīta puse no starpības starp faktisko cenu un intervences cenu; |
| --- | --- |

a)

ja kukurūzas tirgus cena, kas minēta a) punktā, ir augstāka nekā intervences cena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 18. pantā, bet zemāka nekā 155 % no minētās cenas, vērā ņemamā cena ir intervences cena, kam pieskaitīta puse no starpības starp faktisko cenu un intervences cenu;

| b) | ja kukurūzas tirgus cena, kas minēta a) punktā, ir augstāka nekā 155 % no intervences cenas, vērā ņemamā cena ir intervences cena, kam pieskaitīti 27,5 % no intervences cenas. |
| --- | --- |

b)

ja kukurūzas tirgus cena, kas minēta a) punktā, ir augstāka nekā 155 % no intervences cenas, vērā ņemamā cena ir intervences cena, kam pieskaitīti 27,5 % no intervences cenas.

Kartupeļu cietei var noteikt citu likmi, kas atspoguļo Padomes Regulas (EK) Nr. 1868/1994 (5) 4.a pantā norādīto minimālo cenu. Šādā gadījumā aprēķinu veic, pamatojoties uz pirmās daļas a) punktā minēto kukurūzas tirgus cenu Francijā un Ungārijā, ierobežojot to līdz 115 % no intervences cenas.

Jūlijā, augustā un septembrī pirmās daļas a) punktā minēto kukurūzas cenu samazina par starpību starp jūnijā un jūlijā spēkā esošajām labības intervences cenām, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 18. pantā, izņemot gadījumus, kad pirmās daļas a) punktā minētā kukurūzas cena jau atbilst cenai, kas ir piemērojama jaunajai ražai.

3.   Maksājamo kompensāciju aprēķina saskaņā ar 2. punktu un reizina ar II pielikumā norādīto koeficientu, kurš atbilst apstiprināto produktu ražošanā faktiski izmantotās cietes KN kodam.

4.   Šajā pantā paredzētos lēmumus Komisija pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru.

4. pants

1.   Ražotājiem, kas gatavojas pieprasīt kompensāciju, ir jāiesniedz pieteikums kompetentajā iestādē dalībvalstī, kurā ciete izmantota, sniedzot šādu informāciju:

| a) | ražotāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukums un adrese;

| b) | to produktu spektrs, kuru ražošanā izmantota ciete, to skaitā produkti, kas iekļauti I pielikuma sarakstā, un produkti, kas tajā nav iekļauti, pievienojot pilnu aprakstu un KN kodus; |
| --- | --- |

b)

to produktu spektrs, kuru ražošanā izmantota ciete, to skaitā produkti, kas iekļauti I pielikuma sarakstā, un produkti, kas tajā nav iekļauti, pievienojot pilnu aprakstu un KN kodus;

| c) | tās (to) vietas(-u) adrese(-es), kur cieti paredzēts pārstrādāt apstiprinātā produktā, ja tā atšķiras no ražotāja adreses. |
| --- | --- |

c)

tās (to) vietas(-u) adrese(-es), kur cieti paredzēts pārstrādāt apstiprinātā produktā, ja tā atšķiras no ražotāja adreses.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai ražotājs sniegtu papildu informāciju.

2.   Ražotāji kompetentajai iestādei iesniedz rakstisku apņemšanos atļaut kompetentajām iestādēm veikt visas pārbaudes un inspekcijas, kas vajadzīgas, lai uzraudzītu cietes izmantošanu, un sniegt visu vajadzīgo informāciju.

3.   Kompetentā iestāde veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka ražotājs ir reģistrēts un oficiāli atzīts dalībvalstī.

4.   Pamatojoties uz 1. un 2. punktā norādīto informāciju, kompetentā iestāde izstrādā un atjaunina apstiprināto ražotāju sarakstu.

Tikai šādi apstiprinātiem ražotājiem ir tiesības pieprasīt kompensāciju saskaņā ar 5. pantu.

5. pants

1.   Ja ražotājs vēlas pieteikties uz kompensāciju, tam rakstiski jāpiesakās attiecīgajā kompetentajā iestādē, lai saņemtu kompensācijas sertifikātu. Pieteikumus var iesniegt katru dienu līdz plkst. 13.00 pēc Briseles laika.

2.   Šajā pieteikumā jānorāda:

| a) | ražotāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

ražotāja nosaukums un adrese;

| b) | cietes daudzums, ko paredzēts izmantot; |
| --- | --- |

b)

cietes daudzums, ko paredzēts izmantot;

| c) | ja ražo produktu ar KN kodu 3505 10 50, cietes daudzums, ko izmantos; |
| --- | --- |

c)

ja ražo produktu ar KN kodu 3505 10 50, cietes daudzums, ko izmantos;

| d) | vieta(-as), kur izmantos cieti; |
| --- | --- |

d)

vieta(-as), kur izmantos cieti;

| e) | dienas, kad plānots veikt pārstrādi. |
| --- | --- |

e)

dienas, kad plānots veikt pārstrādi.

3.   Kopā ar pieteikumu iesniedz:

| a) | drošības naudu saskaņā ar 8. pantu, |
| --- | --- |

a)

drošības naudu saskaņā ar 8. pantu,

| b) | cietes piegādātāja deklarāciju par to, ka izmantojamais produkts iegūts tieši no kukurūzas, kviešiem, miežiem, auzām vai kartupeļiem, neizmantojot blakusproduktus, kuri iegūti, ražojot citus lauksaimniecības produktus vai preces. |
| --- | --- |

b)

cietes piegādātāja deklarāciju par to, ka izmantojamais produkts iegūts tieši no kukurūzas, kviešiem, miežiem, auzām vai kartupeļiem, neizmantojot blakusproduktus, kuri iegūti, ražojot citus lauksaimniecības produktus vai preces.

4.   Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju.

6. pants

1.   Tiklīdz saņemti pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar 5. pantu, kompetentā iestāde tos pārbauda un tūlīt izdod kompensācijas sertifikātu.

2.   Kompensācijas sertifikātiem dalībvalstis izmanto attiecīgās valsts veidlapas, kurās, neskarot citus Kopienas tiesību aktu noteikumus, iekļauj vismaz 3. punktā precizēto informāciju.

3.   Kompensācijas sertifikātos iekļauj 5. panta 2. punktā minēto informāciju un norāda kompensācijas likmi, kā arī sertifikāta pēdējo derīguma dienu, kas ir pēdējā diena trešajā mēnesī pēc izdošanas mēneša.

Tomēr jūlijā, augustā un līdz 24. septembrim (ieskaitot) to sertifikātu derīgums, kas pieprasīti attiecīgajos laika posmos, ir tikai 30 dienas no sertifikāta izdošanas dienas, nepārsniedzot termiņu, kas ir 30. septembrī.

4.   Piemērojamās kompensācijas likme, kas ir norādīta sertifikātā, atbilst tai, kas ir spēkā pieteikuma saņemšanas dienā.

Tomēr, ja kādu daļu no sertifikātā norādītajiem cietes daudzumiem pārstrādā nākamajā labības tirdzniecības gadā pēc pieteikuma saņemšanas gada, kompensāciju, kas maksājama par jaunajā tirdzniecības gadā pārstrādāto cieti, koriģē, ņemot vērā ar koeficientu 1,60 reizinātu starpību starp intervences cenu, kas piemērojama mēnesī, kad izdots kompensācijas sertifikāts, un pārstrādes mēnesī piemērojamo cenu. Noteicošā diena maiņas kursam, ko piemēro kompensācijai, ir noteicošā diena, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1913/2006 2. panta 1. punktā.

7. pants

1.   Ražotājiem, kam ir saskaņā ar 6. pantu izsniegts kompensācijas sertifikāts – ja vien izpildītas visas šīs regulas prasības –, ir tiesības prasīt izmaksāt tiem sertifikātā norādīto kompensāciju pēc tam, kad ciete izmantota, lai ražotu attiecīgos apstiprinātos produktus.

2.   Sertifikāta piešķirtās tiesības nav nododamas citiem.

8. pants

1.   Sertifikātu izdod, ja ražotājs ir iemaksājis kompetentajai iestādei drošības naudu EUR 15 par tonnu nepārveidotas cietes; attiecīgā gadījumā to reizina ar koeficientu, kas atbilst izmantojamās cietes veidam, kā norādīts II pielikumā.

2.   Drošības naudu atmaksā saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2220/85. Primāra prasība minētās regulas 20. panta nozīmē ir pieteikumā norādītā cietes daudzuma pārstrāde noteiktos apstiprinātos produktos sertifikāta derīguma laikā. Tomēr, ja ražotājs ir pārstrādājis vismaz 90 % sertifikātā norādītā cietes daudzuma, uzskata, ka ir izpildīta iepriekš minētā primārā prasība.

9. pants

1.   Kompensācijas galīgo izmaksu var veikt tikai tad, ja ražotājs ir paziņojis kompetentajai iestādei šādu informāciju:

| a) | cietes pirkšanas un piegādes dienu vai dienas; |
| --- | --- |

a)

cietes pirkšanas un piegādes dienu vai dienas;

| b) | cietes piegādātāju nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

b)

cietes piegādātāju nosaukumu un adresi;

| c) | cietes ražotāju nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

c)

cietes ražotāju nosaukumu un adresi;

| d) | dienu vai dienas, kurās ciete pārstrādāta; |
| --- | --- |

d)

dienu vai dienas, kurās ciete pārstrādāta;

| e) | izmantotās cietes daudzumu un veidu, tostarp KN kodus; |
| --- | --- |

e)

izmantotās cietes daudzumu un veidu, tostarp KN kodus;

| f) | apstiprināto produktu daudzumu, kas norādīts sertifikātā un kas saražots, izmantojot cieti. |
| --- | --- |

f)

apstiprināto produktu daudzumu, kas norādīts sertifikātā un kas saražots, izmantojot cieti.

2.   Ja sertifikātā norādītais produkts atbilst KN kodam 3505 10 50, sniedzot 1. punktā minēto paziņojumu, iemaksā drošības naudu, kas atbilst ražošanas kompensācijai, kura izmaksājama par attiecīgā produkta ražošanu. Tomēr, ja ražošanas kompensācijas lielums ir mazāks nekā EUR 30 par cietes tonnu, drošības nauda netiek prasīta un nepiemēro 10. pantā paredzētos pārbaudes un kontroles pasākumus.

Primāra prasība Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta nozīmē attiecas uz produktu izmantojumu vai eksportu atbilstīgi šīs regulas 10. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktam. Produkti jāizmanto vai jāeksportē 12 mēnešu laikā pēc sertifikāta derīguma termiņa beigām. Pamatojoties uz pienācīgi pamatotu lūgumu, kompetentā iestāde var izskatīt iespēju pagarināt šo termiņu maksimāli par sešiem mēnešiem.

3.   Pirms izmaksas kompetentā iestāde pārliecinās, ka ciete izmantota apstiprināto produktu ražošanai saskaņā ar sertifikātā norādīto informāciju. Tas parasti notiek, veicot administratīvas pārbaudes; vajadzības gadījumā papildus var veikt arī fiziskas pārbaudes.

4.   Visas šajā regulā paredzētās pārbaudes pabeidz piecu mēnešu laikā no dienas, kurā kompetentā iestāde ir saņēmusi 1. punktā paredzēto informāciju.

5.   Ja pārstrādātās cietes daudzums ir lielāks, nekā norādīts sertifikātā, uzskata, ka papildu daudzums, kas nepārsniedz 5 %, ir pārstrādāts saskaņā ar minēto dokumentu un par šo daudzumu ir tiesības saņemt tajā norādīto kompensāciju.

10. pants

1.   Drošības naudu, kas paredzēta 9. panta 2. punktā, atmaksā tikai tad, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi pierādījumu, ka produkts ar KN kodu 3505 10 50:

| a) | ir izmantots Kopienas muitas teritorijā tādu produktu ražošanai, kuri nav uzskaitīti II pielikumā, vai |
| --- | --- |

a)

ir izmantots Kopienas muitas teritorijā tādu produktu ražošanai, kuri nav uzskaitīti II pielikumā, vai

| b) | ir izvests no Kopienas muitas teritorijas, tieši eksportējot uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

ir izvests no Kopienas muitas teritorijas, tieši eksportējot uz trešām valstīm.

2.   Pierādījums, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, ir deklarācija, ko ražotājs iesniedz kompetentajai iestādei, norādot:

| a) | vai attiecīgo produktu ir paredzēts pārstrādāt; |
| --- | --- |

a)

vai attiecīgo produktu ir paredzēts pārstrādāt;

| b) | ka attiecīgo produktu izmantos tikai tādu produktu ražošanai, kuri nav uzskaitīti II pielikumā; |
| --- | --- |

b)

ka attiecīgo produktu izmantos tikai tādu produktu ražošanai, kuri nav uzskaitīti II pielikumā;

| c) | ka, pamatojoties uz noteikumu, kas šajā nolūkā iekļauts līgumā, vai īpašu nosacījumu pārdošanas faktūrrēķinā, attiecīgo produktu pārdos tikai personai, kura apņemas pildīt b) apakšpunktā minētās saistības; ražotājs patur sev vienu pārdošanas līguma vai pārdošanas faktūrrēķina eksemplāru, lai to nodotu kompetentās iestādes rīcībā; |
| --- | --- |

c)

ka, pamatojoties uz noteikumu, kas šajā nolūkā iekļauts līgumā, vai īpašu nosacījumu pārdošanas faktūrrēķinā, attiecīgo produktu pārdos tikai personai, kura apņemas pildīt b) apakšpunktā minētās saistības; ražotājs patur sev vienu pārdošanas līguma vai pārdošanas faktūrrēķina eksemplāru, lai to nodotu kompetentās iestādes rīcībā;

| d) | ka tam ir zināmi 8. punkta noteikumi; |
| --- | --- |

d)

ka tam ir zināmi 8. punkta noteikumi;

| e) | produkta saņēmēja nosaukumu un adresi, kā arī attiecīgo daudzumu, ja produktu nodod citai personai; |
| --- | --- |

e)

produkta saņēmēja nosaukumu un adresi, kā arī attiecīgo daudzumu, ja produktu nodod citai personai;

| f) | T 5 kontroleksemplāra numuru, ja pircējs ir citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

f)

T 5 kontroleksemplāra numuru, ja pircējs ir citā dalībvalstī.

3.   Katra ceturkšņa beigās ražotājs 20 darbdienu laikā nosūta 2. punktā minētās deklarācijas kopijas atbilstošajai kompetentajai iestādei. Saņēmusi paziņojumu, attiecīgā kompetentā iestāde 20 darbdienu laikā pārsūta tos pašus dokumentus pircēja kompetentajai iestādei.

4.   Produkta ar KN kodu 3505 10 50 ražotājiem un pircējiem jānodrošina krājumu uzskaite atbilstīgi dalībvalstu apstiprinātam paraugam tā, lai varētu pārbaudīt saistību izpildi un 2. punktā minētajā ražotāja deklarācijā iekļauto informāciju. Dalībvalstu kompetentās iestādes veiks pārbaudes, ņemot vērā šo krājumu uzskaiti, atsaucoties uz finanšu pārskatiem, ieskaitot rēķinus un kontu izvilkumus, lai pārliecinātos par uzskaitītajiem kvantitatīvajiem darījumiem.

Tomēr no šīs prasības var atbrīvot pircējus, kas katru ceturksni izmanto mazāk nekā 1 000 kg produktu, uz kuriem attiecas šis KN kods.

5.   Pārbaudi, kas paredzēta 4. punktā, katra ceturkšņa beigās veic attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes ražotāja un pircēja telpās. Attiecīgās pārbaudes koncentrējas uz vispārēju datu saskaņošanu par attiecīgiem ražotājiem un pircējiem minētajā laikposmā un aptver vismaz 10 % visu veikto darījumu un produktu izmantojumu sīku pārbaudi.

Šāda pārbaude jānosaka kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz riska analīzi, ņemot vērā iesaistīto daudzumu un summu nozīmīgumu, iepriekšējo pārbaužu konstatējumus un citus faktorus, par kuriem jāizlemj kompetentajām kontroles iestādēm.

Katra pārbaude jāpabeidz vēlākais piecos mēnešos pēc katra ceturkšņa beigām.

Katras pārbaudes rezultātiem jābūt ražotāja kompetentās iestādes rīcībā vēlākais 20 darbdienu laikā pēc katras pārbaudes beigām.

Ja šādas pārbaudes veic divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās kompetentās iestādes cita citai dara zināmus to pārbaužu rezultātus, kuras veiktas kā daļa no procedūrām, kuras minētas Padomes Regulā (EEK) Nr. 1468/81 (6).

6.   Ja, veicot 5. punktā minētās pārbaudes, 3 % gadījumu vai biežāk atklāj pārkāpumus, kompetentās iestādes pastiprina pārbaudes.

Pamatojoties uz šo pārbaužu rezultātiem, iestāde, kas atmaksājusi drošības naudu, attiecīgajam ražotājam piemēro 8. punktā paredzētās sankcijas.

7.   Ja ar attiecīgo produktu tiek veikta Kopienas iekšējā tirdzniecība vai ja to eksportē uz trešām valstīm caur citas dalībvalsts teritoriju, saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) nosacījumiem izsniedz T 5 kontroleksemplāru.

Kontroleksemplāra 104. ailē pozīcijā “Cita informācija” iekļauj vienu no tiem ierakstiem, kas minēti šīs regulas III pielikumā.

8.   Ja nav izpildīti 1. līdz 7. punktā paredzētie nosacījumi, attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde, neskarot attiecīgās valsts sankcijas, pieprasa samaksāt summu, kas ir līdzvērtīga 150 % no lielākās kompensācijas, kura piemērojama attiecīgajam produktam iepriekšējos 12 mēnešos.

11. pants

1.   Sertifikātā norādīto kompensāciju izmaksā tikai par faktiski pārstrādāto cietes daudzumu. Tajā pašā laikā drošības naudu, kas minēta 8. panta 1. punktā, atmaksā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2220/85 V sadaļu.

2.   Kompensāciju izmaksā ne vēlāk kā piecus mēnešus pēc dienas, kurā pabeigta 9. panta 3. punktā paredzētā pārbaude. Tomēr pēc ražotāja lūguma 30 dienas pēc tam, kad saņemta minētā informācija, kompetentā iestāde var izmaksāt avansā summu kompensācijas apmērā. Izņemot gadījumus, kad produkta KN kods ir 3505 10 50, šādu avansu izmaksā, ja ražotājs ir iemaksājis drošības naudu, kas ir 115 % no avansā izmaksātās summas. Drošības naudu atmaksā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2220/85 19. panta 1. punktu.

12. pants

Dalībvalstis Komisijai paziņo:

| a) | līdz katra mēneša pirmās nedēļas beigām – par kādiem cietes daudzumiem iepriekšējā mēnesī iesniegti sertifikāta pieteikumi saskaņā ar 5. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

līdz katra mēneša pirmās nedēļas beigām – par kādiem cietes daudzumiem iepriekšējā mēnesī iesniegti sertifikāta pieteikumi saskaņā ar 5. panta 1. punktu;

| b) | trīs mēnešu laikā pēc katra kalendārā gada ceturkšņa beigām – tās cietes (kukurūzas, kviešu, kartupeļu, miežu vai auzu) veidu, daudzumus un izcelsmi, par kuru izmaksāta kompensācija, un to produktu daudzumu, kuros tā izmantota. |
| --- | --- |

b)

trīs mēnešu laikā pēc katra kalendārā gada ceturkšņa beigām – tās cietes (kukurūzas, kviešu, kartupeļu, miežu vai auzu) veidu, daudzumus un izcelsmi, par kuru izmaksāta kompensācija, un to produktu daudzumu, kuros tā izmantota.

13. pants

Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 1722/93.

14. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 1. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 361/2008 (OV L 121, 7.5.2008., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1996/2006 (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 205, 3.8.1985., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2006 (OV L 365, 21.12.2006., 52. lpp.).

4

(5)  OV L 197, 30.7.1994., 4. lpp.

5

(6)  OV L 144, 2.6.1981., 1. lpp.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

Produkti, kuros izmantota ciete un/vai tās atvasinājumi un uz kuriem attiecas šādi kombinētās nomenklatūras kodi un nodaļas

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 1302 | Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti: |
| | – No augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti: |
| ex 1302 32 90 | – – – Recinātājs no Cyamopsis tetragonoloba sēklām |
| ex 1302 39 00 | – – Citi: |
| | – Karagināns |
| ex 1404 | Augu valsts produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 1404 20 00 | – Kokvilnas īsšķiedras |
| ex 1702 | Citu veidu ciets cukurs, tostarp ķīmiski tīra laktoze, maltoze, glikoze un fruktoze; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs: |
| 1702 50 00 | – Ķīmiski tīra fruktoze |
| ex 1702 90 | – Citi, tostarp invertcukurs: |
| 1702 90 10 | – – Ķīmiski tīra maltoze |
| ex 29. nodaļa | Organiskās ķīmiskās vielas, izņemot apakšpozīcijas 2905 43 00 un 2905 44 |
| 30. nodaļa | Farmaceitiskie produkti |
| 3402 | Virsmaktīvās organiskās vielas (izņemot ziepes); virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi (tostarp mazgāšanas palīglīdzekļi) un tīrīšanas līdzekļi, kas var arī saturēt ziepes, izņemot pozīcijā 3401 minētos |
| ex 35. nodaļa | Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti, izņemot pozīciju 3501 un apakšpozīciju 3505 10 10, 3505 10 90 un 3505 20 |
| ex 38. nodaļa | Jaukti ķīmiski produkti, izņemot pozīcijas 3809 un 3824 60 |
| 39. nodaļa | Plastmasas un to izstrādājumi |
| ex 48. nodaļa | Papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi |
| 4801 00 | Avīžpapīrs ruļļos vai loksnēs |
| 4802 | Nekrītots papīrs un kartons, izmantojams rakstīšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem darbiem, neperforētas perfokartes un perforatora lentes papīrs ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4801 vai 4803 minēto papīru; rokas lējuma papīrs un kartons |
| 4803 00 | Tualetes papīra vai sejas salvešu, dvieļu vai galdautu materiāli un tamlīdzīgs mājturības vai higiēnas vajadzībām izmantojams papīrs, celulozes vate un audumi no celulozes šķiedrām, krepēti, ciļņoti, perforēti, ar virsmas krāsojumu, dekorējumu vai iespiedumu vai bez šādas apstrādes, ruļļos vai loksnēs |
| 4804 | Nekrītots kraftpapīrs un kartons ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4802 vai 4803 minēto |
| 4805 | Citāds nekrītots papīrs un kartons ruļļos vai loksnēs, kas nav apstrādāts tālāk, kā norādīts kombinētās nomenklatūras 48. nodaļas 2. piezīmē |
| 4806 | Pergamentpapīrs, taukvielas necaurlaidīgs papīrs, pauspapīrs, pergamīns un citādi kalandrēti caurredzami vai caurspīdīgi papīri, ruļļos vai loksnēs |
| 4807 | Kompozītpapīrs un kartons (izgatavots, salīmējot vairākas plānas papīra vai kartona loksnes) bez virskārtas pārklājuma, iekšēji stiegrots vai nestiegrots, ruļļos vai loksnēs |
| 4808 | Gofrēts papīrs un kartons (aplīmēts vai neaplīmēts ar gludām ārējām loksnēm), krepēts, ciļņots vai perforēts, ruļļos vai loksnēs, kas nav pozīcijā 4803 minētais |
| 4809 | Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (ieskaitot krītotu vai piesūcinātu papīru trafaretspiedēm vai ofseta platēm), apdrukāts vai neapdrukāts, ruļļos vai loksnēs |
| 4810 | Papīrs un kartons, kas no vienas vai abām pusēm pārklāts ar kaolīnu (Ķīnas māliem) vai citām neorganiskām vielām, lietojot saistvielas vai bez tām, bez citiem pārklājumiem, ar virsmas krāsojumu vai bez tā, ar dekoratīvu virsmu vai iespiedattēliem vai bez tiem, ruļļos vai loksnēs |
| 4811 | Papīrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes šķiedrām, krītots, piesūcināts, ar pārklājumu, ar krāsotu vai dekoratīvu virsmu vai apdrukāts, ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4803, 4809 vai 4810 minēto |
| 4812 00 00 | Papīra masas filtru bloki, plātnes un plāksnes |
| ex 4813 | Cigarešu papīrs, atbilstīgi izmēram sagriezts vai nesagriezts, grāmatiņās vai čaulītēs: |
| ex 4813 90 | – Citi |
| ex 4814 | Tapetes un tamlīdzīgi sienu pārklājumi; caurspīdīgi papīra pārklājumi logiem: |
| 4814 10 00 | – Masā krāsots tapešu papīrs |
| 4814 20 00 | – Tapešu papīrs un tamlīdzīgi sienu pārklājumi no papīra, kas pārklāti no virspuses ar graudainu, ciļņotu, krāsotu, ornamentētu vai citādu dekoratīvu plastmasas kārtu |
| 4814 90 | – Citi |
| ex 4816 | Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (izņemot papīru pozīcijā 4809), papīrs trafaretspiedēm un ofsetplatēm, iepakots kastēs vai bez kastēm: |
| 4816 10 00 | – Koppapīrs vai tamlīdzīgs kopējošs papīrs |
| 4816 90 00 | – Citi |
| 52. nodaļa | Kokvilna |
| ex 5801 | Plūksnotie un šenila audumi, izņemot pozīcijā 5806 minētos audumus: |
| | – No kokvilnas: |
| 5801 21 00 | – – Audumi ar negrieztām šķēru plūksnām |
| ex 5802 | Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi, izņemot šauri austos audumus, kas minēti pozīcijā 5806; audumi ar šūtām plūksnām, izņemot pozīcijā 5703 minētos: |
| | – Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi no kokvilnas: |
| 5802 11 00 | – – Nebalināti |
| 5802 19 00 | – – Citi |
| ex 5803 | Pārviju pinuma (ažūra) audumi, izņemot šauri austos audumus, kas minēti pozīcijā 5806: |
| 5803 10 00 | – No kokvilnas |

KN kods

Apraksts

ex 1302

Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti:

– No augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti:

ex 1302 32 90

– – – Recinātājs no Cyamopsis tetragonoloba sēklām

ex 1302 39 00

– – Citi:

– Karagināns

ex 1404

Augu valsts produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur:

1404 20 00

– Kokvilnas īsšķiedras

ex 1702

Citu veidu ciets cukurs, tostarp ķīmiski tīra laktoze, maltoze, glikoze un fruktoze; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs:

1702 50 00

– Ķīmiski tīra fruktoze

ex 1702 90

– Citi, tostarp invertcukurs:

1702 90 10

– – Ķīmiski tīra maltoze

ex 29. nodaļa

Organiskās ķīmiskās vielas, izņemot apakšpozīcijas 2905 43 00 un 2905 44

30. nodaļa

Farmaceitiskie produkti

3402

Virsmaktīvās organiskās vielas (izņemot ziepes); virsmaktīvās vielas, mazgāšanas līdzekļi (tostarp mazgāšanas palīglīdzekļi) un tīrīšanas līdzekļi, kas var arī saturēt ziepes, izņemot pozīcijā 3401 minētos

ex 35. nodaļa

Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti, izņemot pozīciju 3501 un apakšpozīciju 3505 10 10, 3505 10 90 un 3505 20

ex 38. nodaļa

Jaukti ķīmiski produkti, izņemot pozīcijas 3809 un 3824 60

39. nodaļa

Plastmasas un to izstrādājumi

ex 48. nodaļa

Papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi

4801 00

Avīžpapīrs ruļļos vai loksnēs

4802

Nekrītots papīrs un kartons, izmantojams rakstīšanai, apdrukai vai citiem grafiskiem darbiem, neperforētas perfokartes un perforatora lentes papīrs ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4801 vai 4803 minēto papīru; rokas lējuma papīrs un kartons

4803 00

Tualetes papīra vai sejas salvešu, dvieļu vai galdautu materiāli un tamlīdzīgs mājturības vai higiēnas vajadzībām izmantojams papīrs, celulozes vate un audumi no celulozes šķiedrām, krepēti, ciļņoti, perforēti, ar virsmas krāsojumu, dekorējumu vai iespiedumu vai bez šādas apstrādes, ruļļos vai loksnēs

4804

Nekrītots kraftpapīrs un kartons ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4802 vai 4803 minēto

4805

Citāds nekrītots papīrs un kartons ruļļos vai loksnēs, kas nav apstrādāts tālāk, kā norādīts kombinētās nomenklatūras 48. nodaļas 2. piezīmē

4806

Pergamentpapīrs, taukvielas necaurlaidīgs papīrs, pauspapīrs, pergamīns un citādi kalandrēti caurredzami vai caurspīdīgi papīri, ruļļos vai loksnēs

4807

Kompozītpapīrs un kartons (izgatavots, salīmējot vairākas plānas papīra vai kartona loksnes) bez virskārtas pārklājuma, iekšēji stiegrots vai nestiegrots, ruļļos vai loksnēs

4808

Gofrēts papīrs un kartons (aplīmēts vai neaplīmēts ar gludām ārējām loksnēm), krepēts, ciļņots vai perforēts, ruļļos vai loksnēs, kas nav pozīcijā 4803 minētais

4809

Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (ieskaitot krītotu vai piesūcinātu papīru trafaretspiedēm vai ofseta platēm), apdrukāts vai neapdrukāts, ruļļos vai loksnēs

4810

Papīrs un kartons, kas no vienas vai abām pusēm pārklāts ar kaolīnu (Ķīnas māliem) vai citām neorganiskām vielām, lietojot saistvielas vai bez tām, bez citiem pārklājumiem, ar virsmas krāsojumu vai bez tā, ar dekoratīvu virsmu vai iespiedattēliem vai bez tiem, ruļļos vai loksnēs

4811

Papīrs, kartons, celulozes vate un audums no celulozes šķiedrām, krītots, piesūcināts, ar pārklājumu, ar krāsotu vai dekoratīvu virsmu vai apdrukāts, ruļļos vai loksnēs, izņemot pozīcijā 4803, 4809 vai 4810 minēto

4812 00 00

Papīra masas filtru bloki, plātnes un plāksnes

ex 4813

Cigarešu papīrs, atbilstīgi izmēram sagriezts vai nesagriezts, grāmatiņās vai čaulītēs:

ex 4813 90

– Citi

ex 4814

Tapetes un tamlīdzīgi sienu pārklājumi; caurspīdīgi papīra pārklājumi logiem:

4814 10 00

– Masā krāsots tapešu papīrs

4814 20 00

– Tapešu papīrs un tamlīdzīgi sienu pārklājumi no papīra, kas pārklāti no virspuses ar graudainu, ciļņotu, krāsotu, ornamentētu vai citādu dekoratīvu plastmasas kārtu

4814 90

– Citi

ex 4816

Koppapīrs, paškopējošais papīrs un citi kopējoši vai attēlu pārnesoši papīri (izņemot papīru pozīcijā 4809), papīrs trafaretspiedēm un ofsetplatēm, iepakots kastēs vai bez kastēm:

4816 10 00

– Koppapīrs vai tamlīdzīgs kopējošs papīrs

4816 90 00

– Citi

52. nodaļa

Kokvilna

ex 5801

Plūksnotie un šenila audumi, izņemot pozīcijā 5806 minētos audumus:

– No kokvilnas:

5801 21 00

– – Audumi ar negrieztām šķēru plūksnām

ex 5802

Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi, izņemot šauri austos audumus, kas minēti pozīcijā 5806; audumi ar šūtām plūksnām, izņemot pozīcijā 5703 minētos:

– Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi no kokvilnas:

5802 11 00

– – Nebalināti

5802 19 00

– – Citi

ex 5803

Pārviju pinuma (ažūra) audumi, izņemot šauri austos audumus, kas minēti pozīcijā 5806:

5803 10 00

– No kokvilnas

---

II PIELIKUMS

Nepārveidotas cietes un cietes atvasinājumi

| KN kods | Apraksts | Cietes daudzums, kas vajadzīgs, lai iegūtu vienu tonnu
  (koeficients) |
| --- | --- | --- |
| A.   NEPĀRVEIDOTA CIETE (1)
   (2) |
| ex 1108 | Cietes; inulīns: | |
| | – Cietes: | |
| 1108 11 00 | – – kviešu ciete | 1,00 |
| 1108 12 00 | – – kukurūzas ciete | 1,00 |
| 1108 13 00 | – – kartupeļu ciete | 1,00 |
| ex 1108 19 | – – Citādas cietes | 1,00 |
| B.   ŠĀDI ATVASINĀTI PRODUKTI, KAS IEGŪTI NO IEPRIEKŠMINĒTAJIEM |
| 1702 | Citu veidu ciets cukurs, tostarp ķīmiski tīra laktoze, maltoze, glikoze un fruktoze; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs: | |
| ex 1702 30 | – glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % fruktozes no svara: | |
| | – – citādi: | |
| | – – – kas sausā veidā satur 99 % vai vairāk glikozes no svara: | |
| 1702 30 51 | – – – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti | 1,304 |
| 1702 30 59 | – – – – Citi (3) | 1,00 |
| | – – – citādi | |
| 1702 30 91 | – – – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti: | 1,304 |
| 1702 30 99 | – – – – citādi (3) | 1,00 |
| ex 1702 40 | – Glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 %, bet mazāk par 50 % fruktozes no svara: | |
| 1702 40 90 | – – citādi (3) | 1,00 |
| ex 1702 90 | – citādi produkti, ieskaitot invertcukuru: | |
| 1702 90 50 | – – maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups: | |
| | – – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti | 1,304 |
| | – – – citādi (3) | 1,00 |
| | – – grauzdēts cukurs: | |
| | – – – citādi: | |
| 1702 90 75 | – – – – pulvera veidā, arī aglomerēta | 1,366 |
| 1702 90 79 | – – – – Citi (3) | 0,95 |
| ex 2905 | Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi: | |
| | – Citi daudzvērtīgie spirti: | |
| 2905 43 00 | – – Mannīts | 1,52 |
| 2905 44 | – – D-glicīts (sorbīts): | |
| | – – – ūdens šķīdumā: | |
| 2905 44 11 | – – – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta (4) | 1,068 |
| 2905 44 19 | – – – – citādi (4) | 0,944 |
| | – – – citādi: | |
| 2905 44 91 | – – – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta | 1,52 |
| 2905 44 99 | – – – – citādi | 1,52 |
| 3505 | Dekstrīni un citas modificētas cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes), līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes: | |
| ex 3505 10 | – Dekstrīni un citādas modificētās cietes: | |
| 3505 10 10 | – – Dekstrīni (5) | 1,14 |
| | – – citādas modificētās cietes: | |
| 3505 10 90 | – – – citādas (5) | 1,14 |
| 3505 20 | – Līmes | 1,14 |
| ex 3809 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: | |
| 3809 10 | – uz vielu ar cietes īpašībām bāzes (5) | 1,14 |
| ex 3824 | Lietošanai gatavas saistvielas lietņu veidnēm vai serdeņiem; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (arī produkti un preparāti, kas satur dabīgu produktu maisījumus), kas nav minēti un iekļauti citur; ķīmijas un saskarnozaru rūpniecības atlikumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: | |
| 3824 60 | – sorbīts, izņemot to, uz kuru attiecas KN kods 2905 44: | |
| | – – ūdens šķīdumā | |
| 3824 60 11 | – – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta (4) | 1,068 |
| 3824 60 19 | – – – citādi (4) | 0,944 |
| | – – citādi: | |
| 3824 60 91 | – – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta | 1,52 |
| 3824 60 99 | – – – citādi | 1,52 |

KN kods

Apraksts

Cietes daudzums, kas vajadzīgs, lai iegūtu vienu tonnu

(koeficients)

NEPĀRVEIDOTA CIETE (1)
   (2)

ex 1108

Cietes; inulīns:

– Cietes:

1108 11 00

– – kviešu ciete

1,00

1108 12 00

– – kukurūzas ciete

1,00

1108 13 00

– – kartupeļu ciete

1,00

ex 1108 19

– – Citādas cietes

1,00

ŠĀDI ATVASINĀTI PRODUKTI, KAS IEGŪTI NO IEPRIEKŠMINĒTAJIEM

1702

Citu veidu ciets cukurs, tostarp ķīmiski tīra laktoze, maltoze, glikoze un fruktoze; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs:

ex 1702 30

– glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 20 % fruktozes no svara:

– – citādi:

– – – kas sausā veidā satur 99 % vai vairāk glikozes no svara:

1702 30 51

– – – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti

1,304

1702 30 59

– – – – Citi (3)

1,00

– – – citādi

1702 30 91

– – – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti:

1,304

1702 30 99

– – – – citādi (3)

1,00

ex 1702 40

– Glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 %, bet mazāk par 50 % fruktozes no svara:

1702 40 90

– – citādi (3)

1,00

ex 1702 90

– citādi produkti, ieskaitot invertcukuru:

1702 90 50

– – maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups:

– – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti

1,304

– – – citādi (3)

1,00

– – grauzdēts cukurs:

– – – citādi:

1702 90 75

– – – – pulvera veidā, arī aglomerēta

1,366

1702 90 79

– – – – Citi (3)

0,95

ex 2905

Acikliskie spirti un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi:

– Citi daudzvērtīgie spirti:

2905 43 00

– – Mannīts

1,52

2905 44

– – D-glicīts (sorbīts):

– – – ūdens šķīdumā:

2905 44 11

– – – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta (4)

1,068

2905 44 19

– – – – citādi (4)

0,944

– – – citādi:

2905 44 91

– – – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta

1,52

2905 44 99

– – – – citādi

1,52

3505

Dekstrīni un citas modificētas cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes), līmes uz cietes, dekstrīnu vai citādas modificētas cietes bāzes:

ex 3505 10

– Dekstrīni un citādas modificētās cietes:

3505 10 10

– – Dekstrīni (5)

1,14

– – citādas modificētās cietes:

3505 10 90

– – – citādas (5)

1,14

3505 20

– Līmes

1,14

ex 3809

Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti:

3809 10

– uz vielu ar cietes īpašībām bāzes (5)

1,14

ex 3824

Lietošanai gatavas saistvielas lietņu veidnēm vai serdeņiem; ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskie produkti un preparāti (arī produkti un preparāti, kas satur dabīgu produktu maisījumus), kas nav minēti un iekļauti citur; ķīmijas un saskarnozaru rūpniecības atlikumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

3824 60

– sorbīts, izņemot to, uz kuru attiecas KN kods 2905 44:

– – ūdens šķīdumā

3824 60 11

– – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta (4)

1,068

3824 60 19

– – – citādi (4)

0,944

– – citādi:

3824 60 91

– – – kurā, rēķinot pēc D-glicīta satura, ir 2 % no kopējās masas vai mazāk D-mannīta

1,52

3824 60 99

– – – citādi

1,52

---

(1)  Norādītais koeficients attiecas uz cieti ar sausnas saturu vismaz 87 % attiecībā uz kukurūzas un kviešu cieti un vismaz 80 % attiecībā uz kartupeļu cieti.

Ražošanas kompensācija, kas maksājama par nepārveidotu cieti ar zemāku sausnas saturu, nekā norādīts, jākoriģē, izmantojot šādas formulas:

| 1) | Kukurūzas vai kviešu ciete: (faktiskais sausnas saturs procentos/87) × ražošanas kompensācija |
| --- | --- |

1)

Kukurūzas vai kviešu ciete: (faktiskais sausnas saturs procentos/87) × ražošanas kompensācija

| 2) | Kartupeļu ciete: (faktiskais sausnas saturs procentos/80) × ražošanas kompensācija. |
| --- | --- |

2)

Kartupeļu ciete: (faktiskais sausnas saturs procentos/80) × ražošanas kompensācija.

Ja ražošanas kompensāciju izmaksā par cieti ar KN kodu 1108, cietes tīrībai sausnā jābūt vismaz 97 %.

Cietes tīrības pakāpi sausnā nosaka, izmantojot vienu no metodēm, kas publicēta I pielikumā Komisijas Direktīvai 72/199/EEK (OV L 123, 29.5.1972., 6. lpp.).

(2)  Iegūta tieši no kukurūzas, kviešiem vai kartupeļiem, neizmantojot blakusproduktus, kas iegūti, ražojot citus lauksaimniecības produktus vai preces.

(3)  Ražošanas kompensāciju izmaksā par produktiem ar attiecīgajiem KN kodiem, kuros sausnas saturs ir vismaz 78 %. Ražošanas kompensācija, kas maksājama par produktiem ar šādiem KN kodiem, kuros sausnas saturs ir mazāks nekā 78 %, jākoriģē, izmantojot šādu formulu: (faktiskais sausnas saturs procentos/78) × ražošanas kompensācija.

(4)  Ražošanas kompensāciju izmaksā par D-glicītu (sorbītu) ūdens šķīdumā ar sausnas saturu vismaz 70 %. Ja sausnas saturs ir zemāks par 70 %, ražošanas kompensācija jākoriģē, izmantojot šādu formulu: (faktiskais sausnas saturs procentos/70) × ražošanas kompensācija.

(5)  Ražošanas kompensāciju izmaksā par faktisko sausnas saturu cietē vai dekstrīnā.

---

III PIELIKUMS

Regulas 10. panta 7. punktā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad. |
| — | : | čehu valodā | : | Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství. |
| — | : | dāņu valodā | : | Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde. |
| — | : | vācu valodā | : | Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt. |
| — | : | igauņu valodā | : | Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt. |
| — | : | grieķu valodā | : | Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας. |
| — | : | angļu valodā | : | To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community. |
| — | : | franču valodā | : | À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté. |
| — | : | itāļu valodā | : | Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità. |
| — | : | latviešu valodā | : | Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas. |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos. |
| — | : | ungāru valodā | : | Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra. |
| — | : | maltiešu valodā | : | Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità. |
| — | : | holandiešu valodā | : | Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap. |
| — | : | poļu valodā | : | Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty. |
| — | : | portugāļu valodā | : | A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade. |
| — | : | rumāņu valodā | : | A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității. |
| — | : | slovāku valodā | : | Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva. |
| — | : | slovēņu valodā | : | Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti. |
| — | : | somu valodā | : | Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta. |
| — | : | zviedru valodā | : | Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde. |

—

:

bulgāru valodā

:

Предназначено за преработка или доставка съгласно Регламент (ЕО) No 491/2008, или за износ извън митническата територия на Общността.

—

:

spāņu valodā

:

Se utilizará para la transformación o la entrega, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 491/2008 o para la exportación a partir del territorio aduanero de la Comunidad.

—

:

čehu valodā

:

Použije se pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 491/2008 nebo pro vývoz z celního území Společenství.

—

:

dāņu valodā

:

Til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 491/2008 eller til udførsel fra Fællesskabets toldområde.

—

:

vācu valodā

:

Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 491/2008 oder zur Ausfuhr aus dem Zollgebiet der Gemeinschaft bestimmt.

—

:

igauņu valodā

:

Kasutatakse töötlemiseks või tarnimisekskomisjoni määruse (EÜ) nr 491/2008 artikli 10 kohaselt või ekspordiks ühenduse tolliterritooriumilt.

—

:

grieķu valodā

:

Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 10 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 491/2008 ή για εξαγωγή από το τελωνειακό έδαφος της Κοινότητας.

—

:

angļu valodā

:

To be used for processing or delivery in accordance with Article 10 of Commission Regulation (EC) No 491/2008 or for export from the customs territory of the Community.

—

:

franču valodā

:

À utiliser pour la transformation ou la livraison, conformément à l’article 10 du règlement (CE) no 491/2008, ou pour l’exportation à partir du territoire douanier de la Communauté.

—

:

itāļu valodā

:

Da utilizzare per la trasformazione o la consegna, conformemente all’articolo 10 del regolamento (CE) n. 491/2008, o per l’esportazione dal territorio doganale della Comunità.

—

:

latviešu valodā

:

Izmantošanai pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 491/2008 10. pantu, vai arī eksportam no Kopienu teritorijas.

—

:

lietuviešu valodā

:

Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 491/2008 10 straipsnį, arba eksportui iš Bendrijos muitų teritorijos.

—

:

ungāru valodā

:

Az 491/2008/EK bizottsági rendelet 10. cikkével összhangban történő feldolgozásra vagy szállításra vagy a Közösség vámterületéről történő kivitelre irányuló felhasználásra.

—

:

maltiešu valodā

:

Biex jintuża għall-ipproċessar jew għall-kunsinna b’konformità ma’ l-Artikolu 10 tar-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 491/2008 jew għall-esportazzjoni mit-territorju doganali tal-Komunità.

—

:

holandiešu valodā

:

Bestemd voor verwerking of levering overeenkomstig artikel 10 van Verordening (EG) nr. 491/2008 of voor uitvoer uit het douanegebied van de Gemeenschap.

—

:

poļu valodā

:

Do przetwarzania lub dostaw, zgodnie z art. 10 rozporządzenia Komisji (WE) nr 491/2008, lub do wywozu z terytorium celnego Wspólnoty.

—

:

portugāļu valodā

:

A utilizar para transformação ou entrega, em conformidade com o disposto no artigo 10.o do Regulamento (CE) n.o 491/2008, ou para exportação a partir do território aduaneiro da Comunidade.

—

:

rumāņu valodā

:

A se folosi pentru procesare sau livrare, conform articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 491/2008, sau pentru export de pe teritoriul vamal al Comunității.

—

:

slovāku valodā

:

Na použitie pri spracovaní alebo dodávke v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 491/2008 alebo na vývoz z colného územia Spoločenstva.

—

:

slovēņu valodā

:

Za predelavo ali dobavo v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 491/2008 ali za izvoz iz carinskih območij Skupnosti.

—

:

somu valodā

:

Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen asetuksen (EY) N:o 491/2008 10 artiklan mukaisesti taikka vientiin yhteisön tullialueelta.

—

:

zviedru valodā

:

Avsedd för bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 491/2008 eller för export från gemenskapens tullområde.

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 492/2008

(2008. gada 3. jūnijs),

ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes mononātrija glutamāta importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

| (1) | Komisija 2007. gada 5. septembrī, publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārbaudes sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes mononātrija glutamāta (MNG) importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2007. gada 5. septembrī, publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārbaudes sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts”) izcelsmes mononātrija glutamāta (MNG) importu Kopienā.

| (2) | Procedūru ierosināja pēc tam, kad uzņēmums Ajinomoto Foods Europe S.A.S., kurš pārstāv 100 % no Kopienas kopējās MNG produkcijas, 2007. gada 23. jūlijā iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu Kopienas vienīgajam ražotājam, kuri tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru ierosināja pēc tam, kad uzņēmums Ajinomoto Foods Europe S.A.S., kurš pārstāv 100 % no Kopienas kopējās MNG produkcijas, 2007. gada 23. jūlijā iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu Kopienas vienīgajam ražotājam, kuri tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, attiecīgajiem zināmajiem piegādātājiem un lietotājiem un attiecīgo valstu pārstāvjiem. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, attiecīgajiem zināmajiem piegādātājiem un lietotājiem un attiecīgo valstu pārstāvjiem. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāju asociācijas un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs, ražotāji eksportētāji, importētāji, piegādātāju asociācijas un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka, ņemot vērā attiecīgo ĶTR ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju acīmredzami lielo skaitu, šajā izmeklēšanā var piemērot atlasi. Tomēr atlase nebija vajadzīga, jo ĶTR ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju, kas izrādīja vēlmi sadarboties, bija mazāk, nekā domāts. |
| --- | --- |

(5)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka, ņemot vērā attiecīgo ĶTR ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju acīmredzami lielo skaitu, šajā izmeklēšanā var piemērot atlasi. Tomēr atlase nebija vajadzīga, jo ĶTR ražotāju eksportētāju un Kopienas importētāju, kas izrādīja vēlmi sadarboties, bija mazāk, nekā domāts.

| (6) | Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un iestādēm, lai tie, ja to vēlētos, varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piešķiršanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un iestādēm, lai tie, ja to vēlētos, varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piešķiršanu.

| (7) | Komisija nosūtīja anketas visām attiecīgajām zināmajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja paziņojumā par pārbaudes sākšanu noteiktajā termiņā, konkrēti, vienīgajam Kopienas ražotājam, divdesmit diviem attiecīgā ražojuma importētājiem un divdesmit septiņiem tā lietotājiem, kā arī diviem izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas visām attiecīgajām zināmajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi paziņoja paziņojumā par pārbaudes sākšanu noteiktajā termiņā, konkrēti, vienīgajam Kopienas ražotājam, divdesmit diviem attiecīgā ražojuma importētājiem un divdesmit septiņiem tā lietotājiem, kā arī diviem izejvielu piegādātājiem.

| (8) | Atbildes sniedza Kopienas ražotājs, kurš bija iesniedzis sūdzību, trīs nesaistīti importētāji, četri lietotāji un divi piegādātāji. |
| --- | --- |

(8)

Atbildes sniedza Kopienas ražotājs, kurš bija iesniedzis sūdzību, trīs nesaistīti importētāji, četri lietotāji un divi piegādātāji.

| (9) | No valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, Komisija saņēma atbildes no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(9)

No valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana, Komisija saņēma atbildes no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem.

| (10) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | Ražotājs, kas atrodas Kopienā







  — | Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francija un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburga, Vācija. |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

Ražotājs, kas atrodas Kopienā

—

Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francija un tā saistītais tirdzniecības uzņēmums Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburga, Vācija.

| b) | Kopienas lietotājs

  Viens lietotājs saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem pieprasīja nepublicēt informāciju par to, jo tās publicēšana viņu ievērojami negatīvi ietekmētu. Pieprasījumu uzskatīja par pietiekami pamatotu, un tāpēc to atbalstīja.






  — | Nestlé, Vevey, Šveice |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas lietotājs

Viens lietotājs saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem pieprasīja nepublicēt informāciju par to, jo tās publicēšana viņu ievērojami negatīvi ietekmētu. Pieprasījumu uzskatīja par pietiekami pamatotu, un tāpēc to atbalstīja.

—

Nestlé, Vevey, Šveice

| — | Unilever, Neuhausen, Šveice |
| --- | --- |

—

Unilever, Neuhausen, Šveice

| c) | Importētāji Kopienā







  — | Omya Peralta GmbH, Hamburga, Vācija |
| --- | --- | --- |

c)

Importētāji Kopienā

—

Omya Peralta GmbH, Hamburga, Vācija

| — | Helm AG, Hamburga, Vācija |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburga, Vācija

| — | Standard sp. z o.o., Lublin, Polija |
| --- | --- |

—

Standard sp. z o.o., Lublin, Polija

| d) | Ražotāji eksportētāji un saistītie uzņēmumi ĶTR







  1) | Meihua grupa






  — | Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Ražotāji eksportētāji un saistītie uzņēmumi ĶTR

1)

Meihua grupa

—

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,

| — | Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Iekšējā Mongolija, |
| --- | --- |

—

Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Iekšējā Mongolija,

| — | Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Iekšējā Mongolija, |
| --- | --- |

—

Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Iekšējā Mongolija,

| — | Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei. |
| --- | --- |

—

Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.

| 2) | LingHua grupa






  — | Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Vēl divos grupas uzņēmumos plānoti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- | --- |

2)

LingHua grupa

—

Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Vēl divos grupas uzņēmumos plānoti pārbaudes apmeklējumi.

| — | Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog un |
| --- | --- |

—

Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog un

| — | Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog plānotie pārbaudes apmeklējumi bija jāatceļ 15. līdz 18. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

—

Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog plānotie pārbaudes apmeklējumi bija jāatceļ 15. līdz 18. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ.

| 3) | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian |
| --- | --- |

3)

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian

| e) | Ražotājs analogajā valstī







  — | Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkoka, Taizeme. |
| --- | --- | --- |

e)

Ražotājs analogajā valstī

—

Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkoka, Taizeme.

1.3.   Izmeklēšanas periods

| (11) | Dempinga un zaudējumu izmeklēšana aptvēra periodu no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam (“IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ilga no 2004. gada aprīļa līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(11)

Dempinga un zaudējumu izmeklēšana aptvēra periodu no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam (“IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ilga no 2004. gada aprīļa līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (12) | Uz Kopienu eksportētais ĶTR izcelsmes MNG (“attiecīgais ražojums”) ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt lieto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos un gatavos ēdienos. To lieto arī kosmētikas rūpniecībā higiēnas preču ražošanai. Ražojumu parasti deklarē ar KN kodu ex 2922 42 00. |
| --- | --- |

(12)

Uz Kopienu eksportētais ĶTR izcelsmes MNG (“attiecīgais ražojums”) ir pārtikas piedeva, un to galvenokārt lieto kā garšas pastiprinātāju zupās, buljonos, zivju un gaļas ēdienos un gatavos ēdienos. To lieto arī kosmētikas rūpniecībā higiēnas preču ražošanai. Ražojumu parasti deklarē ar KN kodu ex 2922 42 00.

| (13) | MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg maisiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi pa 20 kg un vairāk paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr mononātrija glutamāta raksturojums neatšķiras atkarībā no iepakojuma izmēra vai tīrības pakāpes. |
| --- | --- |

(13)

MNG ir nopērkams dažāda izmēra iepakojumos, sākot no patērētājiem paredzētām 0,5 g paciņām līdz 1 000 kg maisiem. Mazākos iepakojumus mazumtirgotāji pārdod privātiem patērētājiem, bet lielākie iepakojumi pa 20 kg un vairāk paredzēti rūpnieciskai izmantošanai. Turklāt pastāv atšķirīgas tīrības pakāpes. Tomēr mononātrija glutamāta raksturojums neatšķiras atkarībā no iepakojuma izmēra vai tīrības pakāpes.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (14) | Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un MNG, ko ražo Kopienā un pārdod Kopienas tirgū. ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, un, kā minēts 30. līdz 34. apsvērumā, normālvērtība jānosaka, izmantojot informāciju, kas iegūta trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Saskaņā ar pieejamo informāciju, arī MNG, ko ražo un pārdod trešā valstī ar tirgus ekonomiku, ir tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības kā MNG, kuru ražo ĶTR un eksportē uz Kopienu. Tādējādi provizoriski secināja, ka visi MNG veidi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(14)

Netika konstatētas atšķirības starp attiecīgo ražojumu un MNG, ko ražo Kopienā un pārdod Kopienas tirgū. ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, un, kā minēts 30. līdz 34. apsvērumā, normālvērtība jānosaka, izmantojot informāciju, kas iegūta trešā valstī ar tirgus ekonomiku. Saskaņā ar pieejamo informāciju, arī MNG, ko ražo un pārdod trešā valstī ar tirgus ekonomiku, ir tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības kā MNG, kuru ražo ĶTR un eksportē uz Kopienu. Tādējādi provizoriski secināja, ka visi MNG veidi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (15) | Pārbaudes apmeklējuma pirmajā dienā attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju konstatēja, ka tas par saviem eksporta pārdevumiem iesniedzis nepamatotu informāciju, ko uzskata par nepatiesu un maldinošu pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(15)

Pārbaudes apmeklējuma pirmajā dienā attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju konstatēja, ka tas par saviem eksporta pārdevumiem iesniedzis nepamatotu informāciju, ko uzskata par nepatiesu un maldinošu pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē.

| (16) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pārbaudi pārtrauca un uzņēmumu informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu secinājumus (pagaidu vai galīgos, apstiprinošus vai noliedzošus) jāpamato ar pieejamiem faktiem, un uzņēmumam tika dota iespēja izteikt komentārus. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pārbaudi pārtrauca un uzņēmumu informēja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu secinājumus (pagaidu vai galīgos, apstiprinošus vai noliedzošus) jāpamato ar pieejamiem faktiem, un uzņēmumam tika dota iespēja izteikt komentārus.

| (17) | Uzņēmuma atbildē nav apstrīdēti izmeklēšanas secinājumi par dokumentu viltošanu un nav iebildumu attiecībā uz pamatregulas 18. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmuma atbildē nav apstrīdēti izmeklēšanas secinājumi par dokumentu viltošanu un nav iebildumu attiecībā uz pamatregulas 18. panta piemērošanu.

| (18) | Šādos apstākļos ražotāja eksportētāja iesniegtā informācija netika ņemta vērā un izmantoja pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(18)

Šādos apstākļos ražotāja eksportētāja iesniegtā informācija netika ņemta vērā un izmantoja pieejamos faktus.

3.2.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (19) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, t. i., ja ir pierādīts, ka līdzīgā produkta ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Koncentrēti un ērtākai atsaucei šie kritēriji minēti kopsavilkumā:






  1) | saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; |
| --- | --- | --- |

(19)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, t. i., ja ir pierādīts, ka līdzīgā produkta ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas apstākļi. Koncentrēti un ērtākai atsaucei šie kritēriji minēti kopsavilkumā:

1)

saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās;

| 2) | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības uzskaites pamatdokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības uzskaites pamatdokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām;

| 3) | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas; |
| --- | --- |

3)

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;

| 4) | juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par bankrotu un īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

4)

juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par bankrotu un īpašumtiesībām;

| 5) | valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi tirgus kursam. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi tirgus kursam.

| (20) | Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(20)

Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (21) | Vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam jāpiemēro pamatregulas 18. pants (sk. 3.1. līdz 17. apsvērumu). |
| --- | --- |

(21)

Vienam Ķīnas ražotājam eksportētājam jāpiemēro pamatregulas 18. pants (sk. 3.1. līdz 17. apsvērumu).

| (22) | Pārbaudē apstiprinājās, ka pārējie divi Ķīnas ražotāji eksportētāji neatbilst visiem pieciem TER kritērijiem. |
| --- | --- |

(22)

Pārbaudē apstiprinājās, ka pārējie divi Ķīnas ražotāji eksportētāji neatbilst visiem pieciem TER kritērijiem.

| (23) | Pārbaudē apstiprinājās, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Meihua grupa, kuras sastāvā ir pieci uzņēmumi) nevarēja pierādīt, ka tas atbilst otrajam un trešajam no minētajiem kritērijiem. Pirmkārt, Meihua grupa iesniegtajā pieprasījumā vai pārbaudes apmeklējuma laikā nespēja iesniegt revidētus konsolidētus finanšu pārskatus saskaņā ar SGS 27. Izmeklēšanā atklājās, ka grupas iekšienē notikuši daudzi darījumi, tāpēc revidēti tikai konsolidēti finanšu pārskati, kas turklāt pilnīgi aptver visas grupas iekšējās bilances, darījumus un izdevumus, dod skaidru priekšstatu par grupu. Meihua grupa iesniedza revidētus konsolidētus finanšu pārskatus ilgi pēc pārbaudes apmeklējuma, tādējādi neļaujot Komisijai pārbaudīt šajos pārskatos sniegto informāciju vai iegūt skaidru priekšstatu par grupas finanšu stāvokli. Turklāt atklāja, ka atsevišķu uzņēmumu pārskati nesaskan ar SGS 1 un SGS 18, jo mātes uzņēmums kompensēja ieņēmumus un izdevumus, un šī kompensācija bija ievērojama. Ņemot vērā minētos SGS pakāpumus un faktu, ka tie pat nebija pieminēti revīzijas ziņojumos, tiek uzskatīts, ka Meihua grupa nav pierādījusi, ka tās grāmatvedības uzskaites revīzija veikta saskaņā ar minētajiem standartiem (otrais kritērijs). |
| --- | --- |

(23)

Pārbaudē apstiprinājās, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Meihua grupa, kuras sastāvā ir pieci uzņēmumi) nevarēja pierādīt, ka tas atbilst otrajam un trešajam no minētajiem kritērijiem. Pirmkārt, Meihua grupa iesniegtajā pieprasījumā vai pārbaudes apmeklējuma laikā nespēja iesniegt revidētus konsolidētus finanšu pārskatus saskaņā ar SGS 27. Izmeklēšanā atklājās, ka grupas iekšienē notikuši daudzi darījumi, tāpēc revidēti tikai konsolidēti finanšu pārskati, kas turklāt pilnīgi aptver visas grupas iekšējās bilances, darījumus un izdevumus, dod skaidru priekšstatu par grupu. Meihua grupa iesniedza revidētus konsolidētus finanšu pārskatus ilgi pēc pārbaudes apmeklējuma, tādējādi neļaujot Komisijai pārbaudīt šajos pārskatos sniegto informāciju vai iegūt skaidru priekšstatu par grupas finanšu stāvokli. Turklāt atklāja, ka atsevišķu uzņēmumu pārskati nesaskan ar SGS 1 un SGS 18, jo mātes uzņēmums kompensēja ieņēmumus un izdevumus, un šī kompensācija bija ievērojama. Ņemot vērā minētos SGS pakāpumus un faktu, ka tie pat nebija pieminēti revīzijas ziņojumos, tiek uzskatīts, ka Meihua grupa nav pierādījusi, ka tās grāmatvedības uzskaites revīzija veikta saskaņā ar minētajiem standartiem (otrais kritērijs).

| (24) | Otrkārt, pamatojoties uz grupas atsevišķu uzņēmumu pārskatiem, ko apstiprināja pārbaudes apmeklējuma laikā, un pamatojoties uz iepriekš minēto nepārbaudīto informāciju, atklāja, ka ziņas par grupas un uzņēmumu finanšu stāvokli ir ievērojami sagrozītas. Atklājās ievērojama apjoma bezprocentu aizņēmumi. Tā rezultātā rodas ievērojami liels negatīvais apgrozāmais kapitāls un iespējamas lielas finanšu izmaksas, kas nav atspoguļotas atsevišķo uzņēmumu vai grupas uzskaites dokumentācijā (trešais kritērijs). |
| --- | --- |

(24)

Otrkārt, pamatojoties uz grupas atsevišķu uzņēmumu pārskatiem, ko apstiprināja pārbaudes apmeklējuma laikā, un pamatojoties uz iepriekš minēto nepārbaudīto informāciju, atklāja, ka ziņas par grupas un uzņēmumu finanšu stāvokli ir ievērojami sagrozītas. Atklājās ievērojama apjoma bezprocentu aizņēmumi. Tā rezultātā rodas ievērojami liels negatīvais apgrozāmais kapitāls un iespējamas lielas finanšu izmaksas, kas nav atspoguļotas atsevišķo uzņēmumu vai grupas uzskaites dokumentācijā (trešais kritērijs).

| (25) | Otrs uzņēmums, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, nevarēja pierādīt, ka tas atbilst pirmajam līdz trešajam kritērijam. Pirmkārt, tā lēmumi netika pieņemti, atsaucoties uz tirgus signāliem un bez nozīmīgas valsts iejaukšanās, īpaši tāpēc, ka valsts ir pārmērīgi pārstāvēta tā padomē un ka uzņēmumam bija daži aizdomīgi, ievērojama apjoma darījumi ar valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (aizdevums valstij par procentiem, kas divreiz pārsniedz tirgus kursu, nepamatoti avansi valsts uzņēmumiem) (1. kritērijs). Otrkārt, tas nepamatoja, kāpēc vienā nepārprotamā grāmatvedības uzskaites pamatdokumentu kopumā, kurš sagatavots un kura revīziju veic atbilstīgi SGS, nolietojuma uzskaites metodika neatbilda ne SGS 1, ne SGS 18, un tā rezultātā uzņēmums kompensēja i) maksājamās summas ar saņemtajām summām un ii) ieņēmumus un izdevumus. Abu veidu kompensācijas bija ievērojamas, un samazināja iespēju saprast darījumus, citus notikumus un apstākļus, kas bijuši uzņēmuma darbībā. Tā kā neviens no minētajiem SGS pārkāpumiem netika minēts revīzijas ziņojumā, uzņēmums uzskatāmi neparādīja, ka tā grāmatvedības uzskaites revīzija veikta saskaņā ar minētajiem standartiem (2. kritērijs). Visbeidzot tika novērots, ka uzņēmumu izmaksas iespaido izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās iekārtas, kas nav tirgus ekonomika, un tas izpaužas kā neatbilstīgi aktīvi un zemes lietošanas tiesību novērtējumi (3. kritērijs). |
| --- | --- |

(25)

Otrs uzņēmums, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, nevarēja pierādīt, ka tas atbilst pirmajam līdz trešajam kritērijam. Pirmkārt, tā lēmumi netika pieņemti, atsaucoties uz tirgus signāliem un bez nozīmīgas valsts iejaukšanās, īpaši tāpēc, ka valsts ir pārmērīgi pārstāvēta tā padomē un ka uzņēmumam bija daži aizdomīgi, ievērojama apjoma darījumi ar valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (aizdevums valstij par procentiem, kas divreiz pārsniedz tirgus kursu, nepamatoti avansi valsts uzņēmumiem) (1. kritērijs). Otrkārt, tas nepamatoja, kāpēc vienā nepārprotamā grāmatvedības uzskaites pamatdokumentu kopumā, kurš sagatavots un kura revīziju veic atbilstīgi SGS, nolietojuma uzskaites metodika neatbilda ne SGS 1, ne SGS 18, un tā rezultātā uzņēmums kompensēja i) maksājamās summas ar saņemtajām summām un ii) ieņēmumus un izdevumus. Abu veidu kompensācijas bija ievērojamas, un samazināja iespēju saprast darījumus, citus notikumus un apstākļus, kas bijuši uzņēmuma darbībā. Tā kā neviens no minētajiem SGS pārkāpumiem netika minēts revīzijas ziņojumā, uzņēmums uzskatāmi neparādīja, ka tā grāmatvedības uzskaites revīzija veikta saskaņā ar minētajiem standartiem (2. kritērijs). Visbeidzot tika novērots, ka uzņēmumu izmaksas iespaido izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās iekārtas, kas nav tirgus ekonomika, un tas izpaužas kā neatbilstīgi aktīvi un zemes lietošanas tiesību novērtējumi (3. kritērijs).

| (26) | Tādējādi secināja, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepierādīja atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(26)

Tādējādi secināja, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepierādīja atbilstību pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

3.3.   Individuāls režīms (IR)

| (27) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai. |
| --- | --- |

(27)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai.

| (28) | ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, bija pieprasījuši arī IR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. |
| --- | --- |

(28)

ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, bija pieprasījuši arī IR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER.

| (29) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par IR. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par IR.

3.4.   Normālā vērtība

3.4.1.   Analogā valsts

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālvērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, tiek noteikta, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālvērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, tiek noteikta, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).

| (31) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Taizeme tika ieteikta kā piemērota analogā valsts normālvērtības noteikšanai ĶTR. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

(31)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Taizeme tika ieteikta kā piemērota analogā valsts normālvērtības noteikšanai ĶTR. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu.

| (32) | Tikai viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes, kurās kā alternatīvu analogo valsti ieteica Brazīliju vai Indonēziju. Komisija sazinājās ar zināmiem uzņēmumiem Brazīlijā un Indonēzijā. Tomēr no Brazīlijas vai Indonēzijas ražotājiem netika saņemtas ne atbildes uz anketas jautājumiem, ne kādas nozīmīgas piezīmes. |
| --- | --- |

(32)

Tikai viena ieinteresētā persona iesniedza piezīmes, kurās kā alternatīvu analogo valsti ieteica Brazīliju vai Indonēziju. Komisija sazinājās ar zināmiem uzņēmumiem Brazīlijā un Indonēzijā. Tomēr no Brazīlijas vai Indonēzijas ražotājiem netika saņemtas ne atbildes uz anketas jautājumiem, ne kādas nozīmīgas piezīmes.

| (33) | Turklāt Taizeme ir viena no lielākajiem MNG ražotājiem pasaulē un tai ir konkurētspējīgs tirgus, un lielākais MNG ražotājs Taizemē pilnībā sadarbojās. Taizeme atbilst piemērotas analogās valsts kritērijiem, jo Taizemes tirgū ir konkurence, Taizemes tirgū pārdotie apjomi ir pietiekoši un Ķīnas un Taizemes tirgi ir salīdzināmi pēc ražojumu klāsta un ražošanas procesa. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt Taizeme ir viena no lielākajiem MNG ražotājiem pasaulē un tai ir konkurētspējīgs tirgus, un lielākais MNG ražotājs Taizemē pilnībā sadarbojās. Taizeme atbilst piemērotas analogās valsts kritērijiem, jo Taizemes tirgū ir konkurence, Taizemes tirgū pārdotie apjomi ir pietiekoši un Ķīnas un Taizemes tirgi ir salīdzināmi pēc ražojumu klāsta un ražošanas procesa.

| (34) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Taizeme ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Taizeme ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

3.4.2.   Metodika, ko piemēro normālvērtības aprēķināšanai

| (35) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālvērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz cenu, ko Taizemes iekšzemes tirgū par salīdzināma tipa ražojumiem maksāja nesaistīti klienti vai kas tiem bija jāmaksā, ja tika konstatēts, ka attiecīgie pārdevumi notikuši parastā tirdzniecības apritē. Par ražojumu tipiem jāpiezīmē, ka IP no ĶTR būtībā eksportēja tikai vienu ražojumu tipu, t. i. MNG ar tīrību 99 % vai vairāk, un tas ir tieši salīdzināms ar ražojumu, kuru analogās valsts ražotājs pārdeva savā iekšzemes tirgū. Izmeklēšana atklāja dažas atšķirības ražošanas procesā starp Ķīnas un Taizemes ražotājiem, jo pēdējie izmanto citas iekārtas, kuras patērē mazāk elektroenerģiju. Tāpēc Taizemes iekšzemes tirgus pārdošanas cenas pielāgotas mazākas par apjomu, kas atspoguļo šīs atšķirības. |
| --- | --- |

(35)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālvērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz cenu, ko Taizemes iekšzemes tirgū par salīdzināma tipa ražojumiem maksāja nesaistīti klienti vai kas tiem bija jāmaksā, ja tika konstatēts, ka attiecīgie pārdevumi notikuši parastā tirdzniecības apritē. Par ražojumu tipiem jāpiezīmē, ka IP no ĶTR būtībā eksportēja tikai vienu ražojumu tipu, t. i. MNG ar tīrību 99 % vai vairāk, un tas ir tieši salīdzināms ar ražojumu, kuru analogās valsts ražotājs pārdeva savā iekšzemes tirgū. Izmeklēšana atklāja dažas atšķirības ražošanas procesā starp Ķīnas un Taizemes ražotājiem, jo pēdējie izmanto citas iekārtas, kuras patērē mazāk elektroenerģiju. Tāpēc Taizemes iekšzemes tirgus pārdošanas cenas pielāgotas mazākas par apjomu, kas atspoguļo šīs atšķirības.

3.5.   Eksporta cena

| (36) | Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportam uz Kopienu pārdeva vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, vai arī izmantojot saistītus vai nesaistītus uzņēmumus ĶTR un Taivānā. Tādējādi eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(36)

Visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportam uz Kopienu pārdeva vai nu tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, vai arī izmantojot saistītus vai nesaistītus uzņēmumus ĶTR un Taivānā. Tādējādi eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (37) | Attiecībā uz citiem Ķīnas eksportētājiem Komisija vispirms konstatēja līmeni, kādā uzņēmumi sadarbojušies. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts divu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, anketas atbildēs, un kopējais dempingam pakļautā ĶTR importa apjoms, ko aprēķina saskaņā ar Eurostat importa statistiku. Noteica, ka sadarbība ir bijusi 74 %. Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka sadarbošanās līmenis ir zems. Rezultātā eksporta cenas provizoriski tika noteiktas, pamatojoties uz darījumiem ar augstāko dempinga starpību, kāda bija vienam no diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts IR saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz citiem Ķīnas eksportētājiem Komisija vispirms konstatēja līmeni, kādā uzņēmumi sadarbojušies. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts divu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, anketas atbildēs, un kopējais dempingam pakļautā ĶTR importa apjoms, ko aprēķina saskaņā ar Eurostat importa statistiku. Noteica, ka sadarbība ir bijusi 74 %. Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka sadarbošanās līmenis ir zems. Rezultātā eksporta cenas provizoriski tika noteiktas, pamatojoties uz darījumiem ar augstāko dempinga starpību, kāda bija vienam no diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts IR saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu.

3.6.   Salīdzinājums

| (38) | Normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. |
| --- | --- |

(38)

Normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām.

| (39) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Ja tas bija iespējams un šādu pieeju varēja attaisnot, attiecībā uz visiem izmeklēšanai pakļautajiem uzņēmumiem (ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ražotāju analogajā valstī) korekcijas veica attiecībā uz atšķirībām starp transporta izmaksām, jūras transporta kravas un apdrošināšanas izmaksām, kravas muitas apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredītizmaksām un komisijas naudām. |
| --- | --- |

(39)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Ja tas bija iespējams un šādu pieeju varēja attaisnot, attiecībā uz visiem izmeklēšanai pakļautajiem uzņēmumiem (ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ražotāju analogajā valstī) korekcijas veica attiecībā uz atšķirībām starp transporta izmaksām, jūras transporta kravas un apdrošināšanas izmaksām, kravas muitas apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredītizmaksām un komisijas naudām.

3.7.   Dempinga starpības

3.7.1.   Ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram ir piemērots IR

| (40) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu uzņēmumiem, kam piešķirts IR, salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu uzņēmumiem, kam piešķirts IR, salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (41) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas:






  Uzņēmums | Provizoriska dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 % |

(41)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējās svērtās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas:

Uzņēmums

Provizoriska dempinga starpība

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5 %

3.7.2.   Visi citi ražotāji eksportētāji

| (42) | Valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp eksporta cenu, kā noteikts 37. apsvērumā, un normālo vērtību, kā noteikts 35. apsvērumā. |
| --- | --- |

(42)

Valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, pamatojoties uz salīdzinājumu starp eksporta cenu, kā noteikts 37. apsvērumā, un normālo vērtību, kā noteikts 35. apsvērumā.

| (43) | Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 39,7 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(43)

Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 39,7 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas rūpniecības nozares definīcija

| (44) | IP 100 % Kopienas MNG produkcijas nodrošināja vienīgais Kopienas ražotājs, kurš sadarbojās. Tādēļ uzskata, ka tas veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(44)

IP 100 % Kopienas MNG produkcijas nodrošināja vienīgais Kopienas ražotājs, kurš sadarbojās. Tādēļ uzskata, ka tas veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (45) | Kopienas ražošanas nozarē darbojas tikai viens ražotājs, tādēļ visi rādītāji, kas attiecas uz jutīgiem datiem, konfidencialitātes labad bija jāindeksē vai jānorāda robežās. Skaitļi iekavās attiecas uz negatīviem skaitļiem. |
| --- | --- |

(45)

Kopienas ražošanas nozarē darbojas tikai viens ražotājs, tādēļ visi rādītāji, kas attiecas uz jutīgiem datiem, konfidencialitātes labad bija jāindeksē vai jānorāda robežās. Skaitļi iekavās attiecas uz negatīviem skaitļiem.

| (46) | Tā kā Kopienas ražotājs izmanto finanšu gadu no 1. aprīļa līdz nākamā gada 31. martam, visi dati turpmāk doti pa finanšu gadiem (FG), nevis kalendārajiem gadiem (piemēram, 2005. FG aptver laikposmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam). Dati, kas attiecas uz importu, sniegti, izmantojot to pašu salīdzināmo pamatu. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā Kopienas ražotājs izmanto finanšu gadu no 1. aprīļa līdz nākamā gada 31. martam, visi dati turpmāk doti pa finanšu gadiem (FG), nevis kalendārajiem gadiem (piemēram, 2005. FG aptver laikposmu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam). Dati, kas attiecas uz importu, sniegti, izmantojot to pašu salīdzināmo pamatu.

4.2.   Kopienas patēriņš

| (47) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat datiem par Kopienas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, kam pieskaitīts imports no ĶTR un citām trešām valstīm. Kopienas MNG patēriņš palielinājās 2005. un 2006. FG pirms nepārtrauktas samazināšanās 2007. FG un IP. Kopumā attiecīgajā laikposmā patēriņš samazinājās par 4 %.
  1.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Kopienas tirgū (tonnās) | | | | |
| Koeficients | 100 | 107 | 98 | 96 |

(47)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat datiem par Kopienas nozares pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, kam pieskaitīts imports no ĶTR un citām trešām valstīm. Kopienas MNG patēriņš palielinājās 2005. un 2006. FG pirms nepārtrauktas samazināšanās 2007. FG un IP. Kopumā attiecīgajā laikposmā patēriņš samazinājās par 4 %.

1.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Patēriņš Kopienas tirgū (tonnās)

Koeficients

100

107

98

96

4.3.   Imports Kopienā no ĶTR

4.3.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (48) | Importa no ĶTR apjoms ievērojami pieauga no 4 701 tonnas 2005. FG līdz 34 613 tonnām IP, t. i., attiecīgajā laikposmā par 636 %. |
| --- | --- |

(48)

Importa no ĶTR apjoms ievērojami pieauga no 4 701 tonnas 2005. FG līdz 34 613 tonnām IP, t. i., attiecīgajā laikposmā par 636 %.

| (49) | Attiecīgā tirgus daļa 2005. FG bija robežās no 3 % līdz 7 % un attiecīgajā laikposmā palielinājās uz 38 % līdz 43 %, neraugoties uz patēriņa samazināšanos.
  2.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no ĶTR (tonnās) | 4 701 | 11 376 | 34 254 | 34 613 |
| Koeficients | 100 | 242 | 729 | 736 |
| ĶTR tirgus daļa | | | | |
| Koeficients | 100 | 226 | 745 | 768 |
| Avots: Importa dati no Eurostat. |

(49)

Attiecīgā tirgus daļa 2005. FG bija robežās no 3 % līdz 7 % un attiecīgajā laikposmā palielinājās uz 38 % līdz 43 %, neraugoties uz patēriņa samazināšanos.

2.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Imports no ĶTR (tonnās)

4 701

11 376

34 254

34 613

Koeficients

100

242

729

736

ĶTR tirgus daļa

Koeficients

100

226

745

768

Avots: Importa dati no Eurostat.

4.3.2.   Vienības pārdošanas cena

| (50) | Attiecīgajā laikposmā vidējā cena importam no Ķīnas svārstījās un kopumā nedaudz samazinājās par 2 %.
  3.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR importa cenas (EUR par tonnu) | 790 | 818 | 785 | 773 |
| Koeficients | 100 | 104 | 99 | 98 |
| Avots: Importa dati no Eurostat. |

(50)

Attiecīgajā laikposmā vidējā cena importam no Ķīnas svārstījās un kopumā nedaudz samazinājās par 2 %.

3.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

ĶTR importa cenas (EUR par tonnu)

790

818

785

773

Koeficients

100

104

99

98

Avots: Importa dati no Eurostat.

4.3.3.   Cenu samazinājums

| (51) | Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, vidējās svērtās Kopienas ražošanas nozares ražojumu veida pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajam importam atbilstīgajām vidējām svērtajām eksporta cenām, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgu muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekciju. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un cenu atlaides. |
| --- | --- |

(51)

Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, vidējās svērtās Kopienas ražošanas nozares ražojumu veida pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajam importam atbilstīgajām vidējām svērtajām eksporta cenām, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgu muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekciju. Salīdzinājums tika veikts pēc tam, kad tika atskaitīti rabati un cenu atlaides.

| (52) | Pamatojoties uz minēto metodi, cenu starpība, kas izteikta procentos no Kopienas nozares vidējās svērtās cenas (ražotāja cena), t. i., cenu samazinājuma starpība bija no 21 % līdz 24 %. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz minēto metodi, cenu starpība, kas izteikta procentos no Kopienas nozares vidējās svērtās cenas (ražotāja cena), t. i., cenu samazinājuma starpība bija no 21 % līdz 24 %.

4.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (53) | Visu pamatregulas 3. panta 5. punktā minēto ekonomisko faktoru tendences tika izpētītas, lai noskaidrotu Kopienas nozares ekonomisko stāvokli attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(53)

Visu pamatregulas 3. panta 5. punktā minēto ekonomisko faktoru tendences tika izpētītas, lai noskaidrotu Kopienas nozares ekonomisko stāvokli attiecīgajā laikposmā.

4.4.1.   Ražošanas jauda, ražošana un jaudas izmantošana

| (54) | Ražošanas jauda 2006. FG pieauga par 5 %, kam 2007. FG sekoja palielinājums par 3 procentpunktiem, pirms tā nostabilizējās IP. Ražošanas jaudas pieaugumu radīja jaunās investīcijas, kā paskaidrots 60. apsvērumā. |
| --- | --- |

(54)

Ražošanas jauda 2006. FG pieauga par 5 %, kam 2007. FG sekoja palielinājums par 3 procentpunktiem, pirms tā nostabilizējās IP. Ražošanas jaudas pieaugumu radīja jaunās investīcijas, kā paskaidrots 60. apsvērumā.

| (55) | Kopienas nozare nepārtraukti samazināja MNG ražošanu un kopējais samazinājums attiecīgajā periodā bija 6 %. Ražošanas apjoms 2007. FG un IP atspoguļo to, ka Kopienas nozarei 2006. gadā bija uz vienu mēnesi jāaptur ražošana. |
| --- | --- |

(55)

Kopienas nozare nepārtraukti samazināja MNG ražošanu un kopējais samazinājums attiecīgajā periodā bija 6 %. Ražošanas apjoms 2007. FG un IP atspoguļo to, ka Kopienas nozarei 2006. gadā bija uz vienu mēnesi jāaptur ražošana.

| (56) | Attiecīgajā laikposmā ražošanas apjomu samazinājuma rezultātā, jaudas izmantošana samazinājās par 14 %.
  4.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda | | | | |
| Koeficients | 100 | 105 | 108 | 108 |
| Ražošana | | | | |
| Koeficients | 100 | 99 | 93 | 94 |
| Jaudas izmantojums | | | | |
| Koeficients | 100 | 95 | 86 | 86 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(56)

Attiecīgajā laikposmā ražošanas apjomu samazinājuma rezultātā, jaudas izmantošana samazinājās par 14 %.

4.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Ražošanas jauda

Koeficients

100

105

108

108

Ražošana

Koeficients

100

99

93

94

Jaudas izmantojums

Koeficients

100

95

86

86

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

4.4.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Kopienā

| (57) | Kopienas ražošanas nozares MNG pārdevumi neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū 2006. FG nedaudz palielinājās pirms liela samazinājuma par 25 procentpunktiem 2007. FG. Visā attiecīgajā periodā pārdevuma samazinājums bija 24 %. Šī lielā pārdevuma apjoma samazināšanās attiecīgajā laikposmā noveda pie ievērojamas tirgus daļas samazināšanās kopumā par 12,5 procentu punktiem (no tirgus daļas 58,6 % apjomā 2005. FG līdz 46,1 % IP). |
| --- | --- |

(57)

Kopienas ražošanas nozares MNG pārdevumi neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū 2006. FG nedaudz palielinājās pirms liela samazinājuma par 25 procentpunktiem 2007. FG. Visā attiecīgajā periodā pārdevuma samazinājums bija 24 %. Šī lielā pārdevuma apjoma samazināšanās attiecīgajā laikposmā noveda pie ievērojamas tirgus daļas samazināšanās kopumā par 12,5 procentu punktiem (no tirgus daļas 58,6 % apjomā 2005. FG līdz 46,1 % IP).

| (58) | Vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Kopienā aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 19 %. Pieaugums bija vēl ievērojamāks 2007. FG (+ 23 %), bet tad pēdējos 3 IP mēnešos cenas nedaudz samazinājās. Cenu pieaugums bija vajadzīgs, lai segtu izejmateriālu izmaksas un citus ieguldījumus. Neraugoties uz to, ka Kopienas nozare spēja pat palielināt MNG ražošanas efektivitāti, IP pārdevuma cenas nespēja nosegt ražošanas izmaksas.
  5.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms | | | | |
| Koeficients | 100 | 101 | 76 | 76 |
| Tirgus daļa | | | | |
| Koeficients | 100 | 94 | 77 | 79 |
| Vidējās cenas | | | | |
| Koeficients | 100 | 106 | 123 | 119 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(58)

Vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Kopienā aplūkojamajā laikposmā palielinājās par 19 %. Pieaugums bija vēl ievērojamāks 2007. FG (+ 23 %), bet tad pēdējos 3 IP mēnešos cenas nedaudz samazinājās. Cenu pieaugums bija vajadzīgs, lai segtu izejmateriālu izmaksas un citus ieguldījumus. Neraugoties uz to, ka Kopienas nozare spēja pat palielināt MNG ražošanas efektivitāti, IP pārdevuma cenas nespēja nosegt ražošanas izmaksas.

5.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Pārdošanas apjoms

Koeficients

100

101

76

76

Tirgus daļa

Koeficients

100

94

77

79

Vidējās cenas

Koeficients

100

106

123

119

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

4.4.3.   Krājumi

| (59) | Pārskata laikposmā krājumi palielinājās par 52 %. Preču krājumu pieaugums notika attiecīgā laikposma otrajā pusē un sakrita ar lielu pārdevuma samazināšanos, kas sākās 2007. FG. IP beigās krājumu līmenis joprojām bija augsts.
  6.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi | | | | |
| Koeficients | 100 | 101 | 153 | 152 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(59)

Pārskata laikposmā krājumi palielinājās par 52 %. Preču krājumu pieaugums notika attiecīgā laikposma otrajā pusē un sakrita ar lielu pārdevuma samazināšanos, kas sākās 2007. FG. IP beigās krājumu līmenis joprojām bija augsts.

6.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Krājumi

Koeficients

100

101

153

152

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

4.4.4.   Rentabilitāte, investīcijas, peļņa no kapitāla ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (60) | Kopienas ražošanas nozares veiktā līdzīgā produkta pārdošana Kopienas tirgū visā analizētajā periodā nebija rentabla. Minētā perioda sākumā situācija jāaplūko kontekstā, kad Orsan S.A. ieguva Ajinomoto Foods Europe (AFE), un tajā laikā notika pārkārtošanās. Tiešām, Orsan S.A. līdz 2003. gadam bija slikts finanšu stāvoklis un AFE ar īpašām investīcijām 2004. un 2005. gadā turpināja veikt būtiskus pārkārtojumus, lai samazinātu izmaksas un uzlabotu efektivitāti. Šo investīciju mērķis bija palielināt ražošanas jaudu, attīstīt jaunas ražojuma līnijas un palielināt energoefektivitāti. Grupa, kurai tagad pieder Kopienas ražošanas nozare, nodeva zinātību, ieskaitot jaunu un labāk darbojošos baktēriju celmu fermentācijas procesam, ko vajag MNG ražošanai Kopienā. |
| --- | --- |

(60)

Kopienas ražošanas nozares veiktā līdzīgā produkta pārdošana Kopienas tirgū visā analizētajā periodā nebija rentabla. Minētā perioda sākumā situācija jāaplūko kontekstā, kad Orsan S.A. ieguva Ajinomoto Foods Europe (AFE), un tajā laikā notika pārkārtošanās. Tiešām, Orsan S.A. līdz 2003. gadam bija slikts finanšu stāvoklis un AFE ar īpašām investīcijām 2004. un 2005. gadā turpināja veikt būtiskus pārkārtojumus, lai samazinātu izmaksas un uzlabotu efektivitāti. Šo investīciju mērķis bija palielināt ražošanas jaudu, attīstīt jaunas ražojuma līnijas un palielināt energoefektivitāti. Grupa, kurai tagad pieder Kopienas ražošanas nozare, nodeva zinātību, ieskaitot jaunu un labāk darbojošos baktēriju celmu fermentācijas procesam, ko vajag MNG ražošanai Kopienā.

| (61) | Kaut gan investīcijas turpinājās arī 2006. un 2007. gadā, Kopienas ražošanas nozare spēja samazināt zaudējumus, īpaši IP, kad palielinājās pārdošanas cenas, kā arī uzlabojās izejmateriālu un enerģijas izmantošanas efektivitāte. Tomēr nebija iespējams vēl vairāk celt cenas. Ķīnas eksportētāju skaits turpināja pieaugt, un tie ātri ienāca Kopienas tirgū. Rezultātā Kopienas ražošanas nozare IP vēl joprojām izjuta ievērojamus pārdevumu zaudējumus Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(61)

Kaut gan investīcijas turpinājās arī 2006. un 2007. gadā, Kopienas ražošanas nozare spēja samazināt zaudējumus, īpaši IP, kad palielinājās pārdošanas cenas, kā arī uzlabojās izejmateriālu un enerģijas izmantošanas efektivitāte. Tomēr nebija iespējams vēl vairāk celt cenas. Ķīnas eksportētāju skaits turpināja pieaugt, un tie ātri ienāca Kopienas tirgū. Rezultātā Kopienas ražošanas nozare IP vēl joprojām izjuta ievērojamus pārdevumu zaudējumus Kopienas tirgū.

| (62) | Ieguldījumu atdeve no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas attiecīgajā periodā bija negatīva, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci. |
| --- | --- |

(62)

Ieguldījumu atdeve no līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas attiecīgajā periodā bija negatīva, atspoguļojot iepriekš minēto negatīvo rentabilitātes tendenci.

| (63) | Attiecībā uz citiem finanšu rādītājiem – saražotā un ES pārdotā MNG radītā naudas plūsma bija negatīva visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz citiem finanšu rādītājiem – saražotā un ES pārdotā MNG radītā naudas plūsma bija negatīva visā attiecīgajā periodā.

| (64) | Neraugoties uz finansiālajiem zaudējumiem, nebija pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare, kas bija daļa no Ajinomoto grupas, saskartos ar citām problēmām darba kapitāla radīšanā.
  7.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | | | | |
| koeficients | (100) | (103) | (66) | (75) |
| Ieguldījumi | | | | |
| koeficients | 100 | 211 | 65 | 51 |
| Ienākums no ieguldījumiem | | | | |
| koeficients | (100) | (92) | (63) | (67) |
| Naudas plūsma | | | | |
| koeficients | (100) | (102) | (59) | (83) |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(64)

Neraugoties uz finansiālajiem zaudējumiem, nebija pazīmju, ka Kopienas ražošanas nozare, kas bija daļa no Ajinomoto grupas, saskartos ar citām problēmām darba kapitāla radīšanā.

7.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Rentabilitāte

koeficients

(100)

(103)

(66)

(75)

Ieguldījumi

koeficients

100

211

65

51

Ienākums no ieguldījumiem

koeficients

(100)

(92)

(63)

(67)

Naudas plūsma

koeficients

(100)

(102)

(59)

(83)

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

4.4.5.   Nodarbinātība, ražīgums un algas

| (65) | Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Algas vispirms 2006. FG palielinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2005. FG. Tomēr 2007. FG un IP algas atkal samazinājās līdz 2005. FG līmenim. |
| --- | --- |

(65)

Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Algas vispirms 2006. FG palielinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2005. FG. Tomēr 2007. FG un IP algas atkal samazinājās līdz 2005. FG līmenim.

| (66) | Ražīgums 2006. FG palielinājās par 3 %, kam sekoja neliels samazinājums 2007. FG. IP ražīgums atkal palielinājās līdz 2006. FG līmenim.
  8.   tabula | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātības | | | | |
| Koeficients | 100 | 95 | 92 | 91 |
| Algas | | | | |
| Koeficients | 100 | 106 | 100 | 100 |
| Darba ražīguma | | | | |
| Koeficients | 100 | 103 | 101 | 103 |
| Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem. |

(66)

Ražīgums 2006. FG palielinājās par 3 %, kam sekoja neliels samazinājums 2007. FG. IP ražīgums atkal palielinājās līdz 2006. FG līmenim.

8.   tabula

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Nodarbinātības

Koeficients

100

95

92

91

Algas

Koeficients

100

106

100

100

Darba ražīguma

Koeficients

100

103

101

103

Avots: Atbildes uz anketas jautājumiem.

4.4.6.   Izaugsme

| (67) | Attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš samazinājās par 4 %, Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjomi samazinājās par 24 %. Tas Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā radīja tirgus daļas zaudējumu par 12,5 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(67)

Attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš samazinājās par 4 %, Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjomi samazinājās par 24 %. Tas Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā radīja tirgus daļas zaudējumu par 12,5 procentu punktiem.

4.4.7.   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (68) | Dempinga starpība ĶTR eksportētājiem iepriekš noteikta nodaļā par dempingu un ir ievērojami virs de minimis. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(68)

Dempinga starpība ĶTR eksportētājiem iepriekš noteikta nodaļā par dempingu un ir ievērojami virs de minimis. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (69) | Nekas neliecina, ka Kopienas ražošanas nozare būtu atguvusies no dempinga vai sekām. Jānorāda, ka uz MNG importu pasākumi neattiecas kopš 2003. gada. |
| --- | --- |

(69)

Nekas neliecina, ka Kopienas ražošanas nozare būtu atguvusies no dempinga vai sekām. Jānorāda, ka uz MNG importu pasākumi neattiecas kopš 2003. gada.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

| (70) | Vairums Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Ražošana un jaudas izmantošana samazinājās attiecīgi par 6 % un 14 %. Kaut gan patēriņš Kopienas tirgū samazinājās par 4 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās ievērojami vairāk, t. i., par 24 %, kas noveda pie tirgus zaudējuma par 12,5 procentu punktiem. Citi kaitējuma rādītāji, piemēram, krājumi un nodarbinātība, attiecīgajā periodā arī attīstījās negatīvi. |
| --- | --- |

(70)

Vairums Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Ražošana un jaudas izmantošana samazinājās attiecīgi par 6 % un 14 %. Kaut gan patēriņš Kopienas tirgū samazinājās par 4 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās ievērojami vairāk, t. i., par 24 %, kas noveda pie tirgus zaudējuma par 12,5 procentu punktiem. Citi kaitējuma rādītāji, piemēram, krājumi un nodarbinātība, attiecīgajā periodā arī attīstījās negatīvi.

| (71) | Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas imports par zemajām cenām attiecīgajā periodā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas pat par 24 %. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, jo palielinājās izmaksas, bet sekas bija tādas, ka samazinājās pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Tāpēc citi finanšu kaitējuma rādītāji, ieskaitot ieguldījumu atdevi, naudas plūsmu un rentabilitāti attiecīgajā periodā arī attīstījās negatīvi. |
| --- | --- |

(71)

Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas imports par zemajām cenām attiecīgajā periodā samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas pat par 24 %. Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, jo palielinājās izmaksas, bet sekas bija tādas, ka samazinājās pārdošanas apjoms un tirgus daļa. Tāpēc citi finanšu kaitējuma rādītāji, ieskaitot ieguldījumu atdevi, naudas plūsmu un rentabilitāti attiecīgajā periodā arī attīstījās negatīvi.

| (72) | Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (73) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes MNG imports par dempinga cenām ir radījis zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei tādā apmērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(73)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes MNG imports par dempinga cenām ir radījis zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei tādā apmērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.

5.2.   Ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām

| (74) | Attiecīgajā periodā imports par zemām no ĶTR cenām apjoma ziņā pieauga vairāk nekā septiņas reizes, kas 2005. FG palielināja Ķīnas MNG tirgus daļu Kopienā robežās no 3 % līdz 7 % un IP robežās no 38 % līdz 43 %. Vienlaikus Ķīnas eksportētāji bija vienīgie tirgus dalībnieki, kuri samazināja pārdošanas cenas. Pieejamā informācija rāda, ka Kopienas ražotāji un eksportētāji no citām trešām valstīm palielināja cenas pēc ražošanas izmaksu pieauguma (galvenokārt izejvielu un enerģijas cenu pieauguma). |
| --- | --- |

(74)

Attiecīgajā periodā imports par zemām no ĶTR cenām apjoma ziņā pieauga vairāk nekā septiņas reizes, kas 2005. FG palielināja Ķīnas MNG tirgus daļu Kopienā robežās no 3 % līdz 7 % un IP robežās no 38 % līdz 43 %. Vienlaikus Ķīnas eksportētāji bija vienīgie tirgus dalībnieki, kuri samazināja pārdošanas cenas. Pieejamā informācija rāda, ka Kopienas ražotāji un eksportētāji no citām trešām valstīm palielināja cenas pēc ražošanas izmaksu pieauguma (galvenokārt izejvielu un enerģijas cenu pieauguma).

| (75) | Importa par dempinga cenām no ĶTR palielinājums notika vienlaikus ar Kopienas ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos. Importa no ĶTR apjomi 2006. FG palielinājās par 142 %, bet Kopienas pārdevumu apjomi palielinājās par 1 %. Importa no ĶTR apjomi 2007. FG vēl palielinājās par 201 % un pārdošanas cenas samazinājās par 4 %, bet Kopienas pārdevumu apjomi samazinājās par 25 procentpunktiem. Rezultātā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienas tirgū samazinājās un IP tā zaudēja 12,5 procentu punktus tirgus daļas. Imports no Ķīnas par dempinga cenām samazināja cenas, neļaujot Kopienas ražošanas nozarei pacelt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, kas nosegtu zaudējumus un turpmāk uzlabotu tās finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(75)

Importa par dempinga cenām no ĶTR palielinājums notika vienlaikus ar Kopienas ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos. Importa no ĶTR apjomi 2006. FG palielinājās par 142 %, bet Kopienas pārdevumu apjomi palielinājās par 1 %. Importa no ĶTR apjomi 2007. FG vēl palielinājās par 201 % un pārdošanas cenas samazinājās par 4 %, bet Kopienas pārdevumu apjomi samazinājās par 25 procentpunktiem. Rezultātā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi Kopienas tirgū samazinājās un IP tā zaudēja 12,5 procentu punktus tirgus daļas. Imports no Ķīnas par dempinga cenām samazināja cenas, neļaujot Kopienas ražošanas nozarei pacelt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, kas nosegtu zaudējumus un turpmāk uzlabotu tās finansiālo stāvokli.

| (76) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka ĶTR importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un kura pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Kopienas ražošanas nozarē, ko īpaši atspoguļo finanšu rādītāju samazinājums IP un citu kaitējuma rādītāju samazināšanās, kā arī tirgus daļas zaudējums. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka ĶTR importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un kura pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Kopienas ražošanas nozarē, ko īpaši atspoguļo finanšu rādītāju samazinājums IP un citu kaitējuma rādītāju samazināšanās, kā arī tirgus daļas zaudējums.

5.3.   Citu faktoru ietekme

5.3.1.   Imports no citām trešām valstīm

| (77) | Imports no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana, attiecīgajā periodā samazinājās par 65 %, radot tirgus daļas samazinājumu robežās no 35 % līdz 40 % 2005. FG un IP – robežās no 10 % līdz 15 %. Šī importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, kas turpina Kopienas ražošanas nozares cenu attīstības tendenci. |
| --- | --- |

(77)

Imports no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana, attiecīgajā periodā samazinājās par 65 %, radot tirgus daļas samazinājumu robežās no 35 % līdz 40 % 2005. FG un IP – robežās no 10 % līdz 15 %. Šī importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 20 %, kas turpina Kopienas ražošanas nozares cenu attīstības tendenci.

| (78) | Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas no 2005. FG un IP bija šādas:
  9.   tabula









  Citas trešās valstis | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais imports
  (tonnās) | 31 910 | 30 926 | 13 080 | 11 225 |
| Koeficients | 100 | 97 | 41 | 35 |
| Avots: Eurostat. |

(78)

Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas no 2005. FG un IP bija šādas:

9.   tabula

Citas trešās valstis

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Kopējais imports

(tonnās)

31 910

30 926

13 080

11 225

Koeficients

100

97

41

35

Avots: Eurostat.

| Citas trešās valstis | 2005. FG | 2006. FG | 2007. FG | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā importa cena EUR par tonnu | 789 | 831 | 976 | 945 |
| Koeficients | 100 | 105 | 124 | 120 |
| Avots: Eurostat. |

Citas trešās valstis

2005. FG

2006. FG

2007. FG

IP

Vidējā importa cena EUR par tonnu

789

831

976

945

Koeficients

100

105

124

120

Avots: Eurostat.

| (79) | Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību starp atklāto dempingu un ĶTR importa par dempinga cenām radītajiem būtiskajiem zaudējumiem Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tika secināts, ka imports no citām trešām valstīm neizjauc cēloņsakarību starp atklāto dempingu un ĶTR importa par dempinga cenām radītajiem būtiskajiem zaudējumiem Kopienas ražošanas nozarei.

5.3.2.   Pieprasījuma attīstība

| (80) | Attiecībā uz pieprasījuma attīstību Kopienas MNG patēriņš samazinājās no 2005. FG līdz IP. Tomēr šis samazinājums nebija nozīmīgs (– 4 %), un ar to nevar izskaidrot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos Kopienas tirgū, kas samazinājās par 24 %. Jāuzsver, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare zaudēja 12,5 procentu punktus tirgus daļas un šos pārdevumus aizvietoja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tādēļ būtiskos zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, nevar saistīt ar pieprasījuma samazināšanos Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz pieprasījuma attīstību Kopienas MNG patēriņš samazinājās no 2005. FG līdz IP. Tomēr šis samazinājums nebija nozīmīgs (– 4 %), un ar to nevar izskaidrot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos Kopienas tirgū, kas samazinājās par 24 %. Jāuzsver, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare zaudēja 12,5 procentu punktus tirgus daļas un šos pārdevumus aizvietoja imports par dempinga cenām no ĶTR. Tādēļ būtiskos zaudējumus, kas nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, nevar saistīt ar pieprasījuma samazināšanos Kopienas tirgū.

5.3.3.   Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti un ražīgums

| (81) | Pretēji dažu ieinteresēto personu apgalvojumiem, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības vājums varētu būt iemesls nodarītajam kaitējumam, jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā eksporta pārdevumi palielinājās par vairāk nekā 50 %. Tāpēc pieprasījums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(81)

Pretēji dažu ieinteresēto personu apgalvojumiem, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības vājums varētu būt iemesls nodarītajam kaitējumam, jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā eksporta pārdevumi palielinājās par vairāk nekā 50 %. Tāpēc pieprasījums bija jānoraida.

| (82) | Attiecībā uz ražīgumu, jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare spēja samazināt pastāvīgās izmaksas un darbaspēka izmaksas un ka palielinājās ražīgums uz vienu nodarbināto. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz ražīgumu, jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare spēja samazināt pastāvīgās izmaksas un darbaspēka izmaksas un ka palielinājās ražīgums uz vienu nodarbināto.

| (83) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ne eksporta rezultāti, ne iespējama Kopienas ražošanas nozares ražīguma samazināšanās nav veicinājušas tās situācijas pasliktināšanos IP. |
| --- | --- |

(83)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ne eksporta rezultāti, ne iespējama Kopienas ražošanas nozares ražīguma samazināšanās nav veicinājušas tās situācijas pasliktināšanos IP.

5.3.4.   Valūtas svārstības

| (84) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ASV dolāra vērtības samazināšanās attiecībā pret euro bijusi labvēlīga MNG importam Eiropas Kopienā. Secināja, ka lielākā daļa importa darījumu no ĶTR uz Eiropas Kopienu summas rēķinos tiešām norādītas USD. |
| --- | --- |

(84)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ASV dolāra vērtības samazināšanās attiecībā pret euro bijusi labvēlīga MNG importam Eiropas Kopienā. Secināja, ka lielākā daļa importa darījumu no ĶTR uz Eiropas Kopienu summas rēķinos tiešām norādītas USD.

| (85) | Jāatceras, ka izmeklēšanā bija jākonstatē, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma izteiksmē) radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai šādu būtisku kaitējumu izraisījuši citi faktori. Par šo pamatregulas 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka nepieciešams parādīt, ka importa par dempinga cenām cenas līmenis rada kaitējumu. Tādējādi tas vienkārši attiecas uz cenu līmeņu starpību un nav jāanalizē faktori, kuri ietekmējuši šo cenu līmeni. |
| --- | --- |

(85)

Jāatceras, ka izmeklēšanā bija jākonstatē, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma izteiksmē) radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei vai šādu būtisku kaitējumu izraisījuši citi faktori. Par šo pamatregulas 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka nepieciešams parādīt, ka importa par dempinga cenām cenas līmenis rada kaitējumu. Tādējādi tas vienkārši attiecas uz cenu līmeņu starpību un nav jāanalizē faktori, kuri ietekmējuši šo cenu līmeni.

| (86) | Praktiski importa par dempinga cenām ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenām tiek pamatīgi pārbaudīta, jo ir konstatēta cenas samazināšanās, cenu kritums un cenu iesaldēšana. Šim nolūkam tiek salīdzināts eksports par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena, un eksporta cenas, ko izmanto zaudējuma aprēķinā, dažos gadījumos nepieciešams pārvērst citā valūtā, lai iegūtu salīdzināmu pamatu. Attiecīgi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā kontekstā tikai nodrošina to, ka cenu atšķirība tiek noteikta uz salīdzināma pamata. No tā izriet, ka valūtas maiņas kurss principā nevar būt faktors, kas rada zaudējumu. |
| --- | --- |

(86)

Praktiski importa par dempinga cenām ietekme uz Kopienas ražošanas nozares cenām tiek pamatīgi pārbaudīta, jo ir konstatēta cenas samazināšanās, cenu kritums un cenu iesaldēšana. Šim nolūkam tiek salīdzināts eksports par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cena, un eksporta cenas, ko izmanto zaudējuma aprēķinā, dažos gadījumos nepieciešams pārvērst citā valūtā, lai iegūtu salīdzināmu pamatu. Attiecīgi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā kontekstā tikai nodrošina to, ka cenu atšķirība tiek noteikta uz salīdzināma pamata. No tā izriet, ka valūtas maiņas kurss principā nevar būt faktors, kas rada zaudējumu.

| (87) | Iepriekš teikto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkts, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports par dempinga cenām. Patiesībā citu zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nedod atsauci ne uz vienu faktoru, kas ietekmē importa par dempinga cenām cenas līmeni. Apkopojot iepriekš teikto, ja imports ir par dempinga cenām un pat ja tas guvis labumu no valūtu kursu labvēlīgas attīstības, ir grūti saskatīt, kādā veidā valūtas kursa attīstība varētu būt vēl viens faktors, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(87)

Iepriekš teikto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkts, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports par dempinga cenām. Patiesībā citu zināmo faktoru uzskaitījums šajā pantā nedod atsauci ne uz vienu faktoru, kas ietekmē importa par dempinga cenām cenas līmeni. Apkopojot iepriekš teikto, ja imports ir par dempinga cenām un pat ja tas guvis labumu no valūtu kursu labvēlīgas attīstības, ir grūti saskatīt, kādā veidā valūtas kursa attīstība varētu būt vēl viens faktors, kas rada kaitējumu.

| (88) | Tādējādi analīze par faktoriem, kas ietekmē importa par dempinga cenām cenu līmeni, piemēram, valūtas maiņas kursa svārstības, nevar būt izšķiroša, un tā pārsniegtu pamatregulas prasības. |
| --- | --- |

(88)

Tādējādi analīze par faktoriem, kas ietekmē importa par dempinga cenām cenu līmeni, piemēram, valūtas maiņas kursa svārstības, nevar būt izšķiroša, un tā pārsniegtu pamatregulas prasības.

| (89) | Tomēr, neraugoties uz minēto, pat pamatojoties uz maiņas kursu, kas dominēja 2005. FG sākumā, imports no ĶTR izraisīja Kopienas ražošanas nozares cenu nozīmīgu samazinājumu. Tāpēc šī nozīmīgā pazeminājuma starpība nav izskaidrojama ar valūtas maiņas kursa svārstībām starp euro un ASV dolāru attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr, neraugoties uz minēto, pat pamatojoties uz maiņas kursu, kas dominēja 2005. FG sākumā, imports no ĶTR izraisīja Kopienas ražošanas nozares cenu nozīmīgu samazinājumu. Tāpēc šī nozīmīgā pazeminājuma starpība nav izskaidrojama ar valūtas maiņas kursa svārstībām starp euro un ASV dolāru attiecīgajā periodā.

| (90) | Tādēļ tika provizoriski secināts, ka EUR vērtības palielinājums attiecībā pret USD nav bijis pietiekams, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarītajiem būtiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(90)

Tādēļ tika provizoriski secināts, ka EUR vērtības palielinājums attiecībā pret USD nav bijis pietiekams, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarītajiem būtiskajiem zaudējumiem.

5.3.5.   Kopienas ražošanas nozares veiktais imports

| (91) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare importēja MNG no savām saistītājām ražotnēm, kas neatrodas Ķīnā, bet ir ārpus Kopienas, un tas ietekmēja Kopienā ražotā MNG pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(91)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare importēja MNG no savām saistītājām ražotnēm, kas neatrodas Ķīnā, bet ir ārpus Kopienas, un tas ietekmēja Kopienā ražotā MNG pārdošanas apjomus.

| (92) | Izmeklēšanā atklājās, ka pēc Orsan pievienošanas Kopienas ražošanas nozare reorganizēja savu pārdošanas struktūru/kanālus Kopienā. Gandrīz visu Kopienas ražošanas nozares Kopienas tirgū pārdoto MNG bija ražojis vienīgais Kopienas ražotājs. To MNG pārdevumi Kopienas tirgū, kurus ir pārdevuši eksportētāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozari valstīs ārpus Kopienas, attiecīgajā periodā nepārtraukti un nozīmīgi samazinājās. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšanā atklājās, ka pēc Orsan pievienošanas Kopienas ražošanas nozare reorganizēja savu pārdošanas struktūru/kanālus Kopienā. Gandrīz visu Kopienas ražošanas nozares Kopienas tirgū pārdoto MNG bija ražojis vienīgais Kopienas ražotājs. To MNG pārdevumi Kopienas tirgū, kurus ir pārdevuši eksportētāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozari valstīs ārpus Kopienas, attiecīgajā periodā nepārtraukti un nozīmīgi samazinājās.

| (93) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pati Kopienas ražošanas nozare vai citi Ajinomoto grupas uzņēmumi ir saistīti ar Ķīnas MNG ražotājiem, kuri eksportē attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tiek apgalvots, ka šo saistīto uzņēmumu eksports uz Kopienu radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tiek arī apgalvots, ka pati Ajinomoto grupa ir atbildīga par Ķīnas eksportētāju cenu politiku. |
| --- | --- |

(93)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pati Kopienas ražošanas nozare vai citi Ajinomoto grupas uzņēmumi ir saistīti ar Ķīnas MNG ražotājiem, kuri eksportē attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tiek apgalvots, ka šo saistīto uzņēmumu eksports uz Kopienu radīja kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tiek arī apgalvots, ka pati Ajinomoto grupa ir atbildīga par Ķīnas eksportētāju cenu politiku.

| (94) | Izmeklēšanā atklājās, ka gadījumā, ja viens Ķīnas uzņēmums iespējami bija saistīts ar Ajinomoto grupu, šīs attiecības izbeidzās pirms IP. Turklāt šā uzņēmuma un Kopienas eksporta pārdevumi gados pirms IP atzīti par nenozīmīgiem. Gadījumā, ja otri divi Ķīnas MNG ražotāji būtu saistīti ar vienīgo Kopienas ražotāju, ir noteikts, ka IP attiecīgais eksports uz Kopienu bija nenozīmīgs. Tāpēc faktu, ka Ajinomoto grupa varētu būt atbildīga par šo uzņēmumu cenu politiku, neatzina par atbilstošu. |
| --- | --- |

(94)

Izmeklēšanā atklājās, ka gadījumā, ja viens Ķīnas uzņēmums iespējami bija saistīts ar Ajinomoto grupu, šīs attiecības izbeidzās pirms IP. Turklāt šā uzņēmuma un Kopienas eksporta pārdevumi gados pirms IP atzīti par nenozīmīgiem. Gadījumā, ja otri divi Ķīnas MNG ražotāji būtu saistīti ar vienīgo Kopienas ražotāju, ir noteikts, ka IP attiecīgais eksports uz Kopienu bija nenozīmīgs. Tāpēc faktu, ka Ajinomoto grupa varētu būt atbildīga par šo uzņēmumu cenu politiku, neatzina par atbilstošu.

| (95) | Tāpēc provizoriski secināja, ka Kopienas ražošanas nozares imports no saistītiem partneriem ārpus Kopienas nav veicinājis tai nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc provizoriski secināja, ka Kopienas ražošanas nozares imports no saistītiem partneriem ārpus Kopienas nav veicinājis tai nodarīto būtisko kaitējumu.

5.3.6.   Jaunais cukura režīms

| (96) | Dažas ieinteresētās personas pieņēma, ka Kopienas jaunā cukura režīma negatīvā ietekme (un tās radītā cukura cenu celšanās) uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām nav apstiprināta. Izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare guva labumu no ilgtermiņa nolīgumiem, kas parakstīti ilgi pirms jaunā režīma ieviešanas, jo tie nodrošināja, ka tās cukura iepirkuma cena bija zema gandrīz visā attiecīgā periodā. IP otrajā pusē pēc jaunā cukura režīma ieviešanas cukura iepirkuma cenas nedaudz palielinājās, bet šo ietekmi daļēji līdzsvaroja efektīvākas fermentācijas tehnoloģijas attīstība. Ieguvums no fermentācijas IP pieauga un ir liels, salīdzinot ar Ķīnas ražotāju vidējo ieguvumu. Tas nozīmē, ka uz tonnu MNG Kopienas ražošanas nozarei vajag ievērojami mazāk cukura, nekā Ķīnas ražotājiem. |
| --- | --- |

(96)

Dažas ieinteresētās personas pieņēma, ka Kopienas jaunā cukura režīma negatīvā ietekme (un tās radītā cukura cenu celšanās) uz Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām nav apstiprināta. Izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare guva labumu no ilgtermiņa nolīgumiem, kas parakstīti ilgi pirms jaunā režīma ieviešanas, jo tie nodrošināja, ka tās cukura iepirkuma cena bija zema gandrīz visā attiecīgā periodā. IP otrajā pusē pēc jaunā cukura režīma ieviešanas cukura iepirkuma cenas nedaudz palielinājās, bet šo ietekmi daļēji līdzsvaroja efektīvākas fermentācijas tehnoloģijas attīstība. Ieguvums no fermentācijas IP pieauga un ir liels, salīdzinot ar Ķīnas ražotāju vidējo ieguvumu. Tas nozīmē, ka uz tonnu MNG Kopienas ražošanas nozarei vajag ievērojami mazāk cukura, nekā Ķīnas ražotājiem.

5.3.7.   Pamatizejvielu atšķirības

| (97) | Kopienā MNG ražo no cukura melases, bet Ķīnā to ražo no kukurūzas vai rīsa cietes. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka minēto izejvielu cenu attīstība var dod salīdzinošas priekšrocības Ķīnas ražotājiem. Tomēr, salīdzinot tāda daudzuma izejvielu cenas, kādu vajag vienāda daudzuma MNG ražošanai, redzams, ka ir salīdzinošas priekšrocības, ja MNG ražo no melases. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir norādes, ka šīs salīdzinošās priekšrocības IP ir nostiprinājušās, jo strauji palielinājās kukurūzas cenas gan starptautiskajā, gan Ķīnas tirgū. Tomēr Ķīnas ražojumu par dempinga cenām dēļ šī salīdzinošā priekšrocība nedeva tirgus daļas ieguvumu Kopienas ražošanas nozares no melases ražotajam MNG. |
| --- | --- |

(97)

Kopienā MNG ražo no cukura melases, bet Ķīnā to ražo no kukurūzas vai rīsa cietes. Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka minēto izejvielu cenu attīstība var dod salīdzinošas priekšrocības Ķīnas ražotājiem. Tomēr, salīdzinot tāda daudzuma izejvielu cenas, kādu vajag vienāda daudzuma MNG ražošanai, redzams, ka ir salīdzinošas priekšrocības, ja MNG ražo no melases. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir norādes, ka šīs salīdzinošās priekšrocības IP ir nostiprinājušās, jo strauji palielinājās kukurūzas cenas gan starptautiskajā, gan Ķīnas tirgū. Tomēr Ķīnas ražojumu par dempinga cenām dēļ šī salīdzinošā priekšrocība nedeva tirgus daļas ieguvumu Kopienas ražošanas nozares no melases ražotajam MNG.

| (98) | Tāpēc provizoriski secināja, ka atšķirīgās izejvielas, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare un Ķīnas ražotāji eksportētāji, neveicināja būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(98)

Tāpēc provizoriski secināja, ka atšķirīgās izejvielas, ko izmanto Kopienas ražošanas nozare un Ķīnas ražotāji eksportētāji, neveicināja būtisko kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (99) | Minētā analīze rādīja, ka starp 2005. FG un IP ievērojami palielinājās ĶTR importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa un pārdošanas cenas ievērojami samazinājušās. Zemo cenu Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās vienlaikus ar ievērojamu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos, kas kopā ar lejupvērstu spiedienu uz cenām, cita starpā, IP laikā radīja būtiskus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Savukārt, izvērtējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme. |
| --- | --- |

(99)

Minētā analīze rādīja, ka starp 2005. FG un IP ievērojami palielinājās ĶTR importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa un pārdošanas cenas ievērojami samazinājušās. Zemo cenu Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās vienlaikus ar ievērojamu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos, kas kopā ar lejupvērstu spiedienu uz cenām, cita starpā, IP laikā radīja būtiskus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. Savukārt, izvērtējot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no tiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.

| (100) | Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no zaudējumus radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no attiecīgām valstīm Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(100)

Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no zaudējumus radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no attiecīgām valstīm Kopienas ražošanas nozarei ir radījis būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

6.1.   Sākotnēja piezīme

| (101) | Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, t. i., Kopienas ražošanas nozares, izejvielu piegādātāju, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(101)

Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, t. i., Kopienas ražošanas nozares, izejvielu piegādātāju, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.

6.2.   Kopienas ražošanas nozare

6.2.1.   Kopienas ražošanas nozares iezīmes un struktūra

| (102) | Kopienas ražošanas nozari veido viens ražotājs Francijā. Uzņēmums, kas pieder Ajinomoto grupai, kura līdz ar citām aktivitātēm, ir iesaistīta MNG ražošanā un pārdošanā visā pasaulē. Kopienas ražošanas nozare iepirka izejvielas no Kopienas piegādātājiem, tā ietekmējot izejvielu piegādātāju nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

(102)

Kopienas ražošanas nozari veido viens ražotājs Francijā. Uzņēmums, kas pieder Ajinomoto grupai, kura līdz ar citām aktivitātēm, ir iesaistīta MNG ražošanā un pārdošanā visā pasaulē. Kopienas ražošanas nozare iepirka izejvielas no Kopienas piegādātājiem, tā ietekmējot izejvielu piegādātāju nodarbinātības līmeni.

6.2.2.   Pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekme uz Kopienas ražošanas nozari

| (103) | Kopienas ražošanas nozare kopš 2005. FG centusies iegultīt būtiskā rekonstrukcijā, lai samazinātu izdevumus un rezultātā tiktu uzskatīta par dzīvotspējīgu. Tomēr importa par dempinga cenām dēļ nodarīts kaitējums, kas izpaužas kā ievērojams pārdošanas apjoma samazinājums un nepietiekama pārdošanas cenu celšanās, kas savukārt Kopienas ražošanas nozarei rada ievērojamus finansiālus zaudējumus. Sagaidāms, ka pēc antidempinga maksājumu uzlikšanas Kopienas ražošanas nozares MNG pārdevums palielināsies un līdz zināmam līmenim palielināsies arī tā cenas Kopienas tirgū. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare varēs panākt pieņemamu rentabilitātes līmeni. |
| --- | --- |

(103)

Kopienas ražošanas nozare kopš 2005. FG centusies iegultīt būtiskā rekonstrukcijā, lai samazinātu izdevumus un rezultātā tiktu uzskatīta par dzīvotspējīgu. Tomēr importa par dempinga cenām dēļ nodarīts kaitējums, kas izpaužas kā ievērojams pārdošanas apjoma samazinājums un nepietiekama pārdošanas cenu celšanās, kas savukārt Kopienas ražošanas nozarei rada ievērojamus finansiālus zaudējumus. Sagaidāms, ka pēc antidempinga maksājumu uzlikšanas Kopienas ražošanas nozares MNG pārdevums palielināsies un līdz zināmam līmenim palielināsies arī tā cenas Kopienas tirgū. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare varēs panākt pieņemamu rentabilitātes līmeni.

| (104) | Uzskata, ka pasākumu piemērošana atjaunos tirgū godīgu konkurenci. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarei kaitējumu lielā mērā rada grūtības konkurēt ar ĶTR izcelsmes zemo cenu importu par dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļaus Kopienas ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt tās zaudēto tirgus daļu, kas turpmāk labvēlīgi ietekmēs rentabilitāti. |
| --- | --- |

(104)

Uzskata, ka pasākumu piemērošana atjaunos tirgū godīgu konkurenci. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarei kaitējumu lielā mērā rada grūtības konkurēt ar ĶTR izcelsmes zemo cenu importu par dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļaus Kopienas ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt tās zaudēto tirgus daļu, kas turpmāk labvēlīgi ietekmēs rentabilitāti.

| (105) | Jau iepriekš minēts, ka Kopienas ražošanas nozarei bijuši būtiski zaudējumi, ko radījis ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām. Ja pasākumus nepiemēros, iespējama Kopienas ražošanas nozares situācijas turpmāka pasliktināšanās, kas iznīcinās pēdējos gados veikto ieguldījumu pozitīvo ietekmi. Importa par dempinga cenām cenu samazinošā ietekme turpinātu traucēt visus Kopienas ražošanas nozares centienus, jo īpaši centienus atgūt rentabilitāti. Pasākumu nepieņemšana apdraudētu Kopienas ražošanas nozares ilgstošu pastāvēšanu. |
| --- | --- |

(105)

Jau iepriekš minēts, ka Kopienas ražošanas nozarei bijuši būtiski zaudējumi, ko radījis ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām. Ja pasākumus nepiemēros, iespējama Kopienas ražošanas nozares situācijas turpmāka pasliktināšanās, kas iznīcinās pēdējos gados veikto ieguldījumu pozitīvo ietekmi. Importa par dempinga cenām cenu samazinošā ietekme turpinātu traucēt visus Kopienas ražošanas nozares centienus, jo īpaši centienus atgūt rentabilitāti. Pasākumu nepieņemšana apdraudētu Kopienas ražošanas nozares ilgstošu pastāvēšanu.

| (106) | Tātad sagaidāms, ka pasākumu ietekmē Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja atgūties no izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(106)

Tātad sagaidāms, ka pasākumu ietekmē Kopienas ražošanas nozarei būs iespēja atgūties no izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu.

6.3.   Importētāji

| (107) | Pavisam trīs importētāji sadarbojās izmeklēšanā un visi bija pret antidempinga pasākumu noteikšanu. Šie importētāji veic apmēram 46 % no visa importa no ĶTR Kopienā un apmēram 19 % no Kopienas MNG patēriņa IP. |
| --- | --- |

(107)

Pavisam trīs importētāji sadarbojās izmeklēšanā un visi bija pret antidempinga pasākumu noteikšanu. Šie importētāji veic apmēram 46 % no visa importa no ĶTR Kopienā un apmēram 19 % no Kopienas MNG patēriņa IP.

| (108) | Pamatojoties uz provizoriskajiem secinājumiem tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešanas ietekme uz diviem no importētājiem, kas sadarbojās, būs nenozīmīga. Atlikušajam importētājam, kas sadarbojās, sākotnējie rādītāji ir tādi, ka MNG veido no 7 % līdz 12 % tā apgrozījuma. Šis uzņēmums nodarbina mazāk nekā piecus cilvēkus tieši tajā uzņēmuma daļā, kas strādā ar MNG. Uzņēmuma peļņa no MNG pārdošanas ir maza. Ņemot to vērā, antidempinga pasākumu ieviešanas ietekme nebūs neievērojama. Tomēr pasākumu ieviešanas paredzētā ietekme ir MNG (no visiem avotiem) cenu celšanās Kopienas tirgū. Tāpēc šim importētājam jāvar iekārtot visu vai gandrīz visu antidempinga pasākumu ieviešanas radīto palielinājumu tā, ka tas manāmi neietekmē tā kopējo peļņu. |
| --- | --- |

(108)

Pamatojoties uz provizoriskajiem secinājumiem tiek secināts, ka antidempinga pasākumu ieviešanas ietekme uz diviem no importētājiem, kas sadarbojās, būs nenozīmīga. Atlikušajam importētājam, kas sadarbojās, sākotnējie rādītāji ir tādi, ka MNG veido no 7 % līdz 12 % tā apgrozījuma. Šis uzņēmums nodarbina mazāk nekā piecus cilvēkus tieši tajā uzņēmuma daļā, kas strādā ar MNG. Uzņēmuma peļņa no MNG pārdošanas ir maza. Ņemot to vērā, antidempinga pasākumu ieviešanas ietekme nebūs neievērojama. Tomēr pasākumu ieviešanas paredzētā ietekme ir MNG (no visiem avotiem) cenu celšanās Kopienas tirgū. Tāpēc šim importētājam jāvar iekārtot visu vai gandrīz visu antidempinga pasākumu ieviešanas radīto palielinājumu tā, ka tas manāmi neietekmē tā kopējo peļņu.

| (109) | Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka pamatojoties uz iepriekšminēto, ka antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, visticamāk būtiski neietekmētu importētājus. |
| --- | --- |

(109)

Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka pamatojoties uz iepriekšminēto, ka antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, visticamāk būtiski neietekmētu importētājus.

6.4.   Lietotāji

| (110) | Kopā četri lietotāju uzņēmumi, kas veic 18 % no MNG importa no ĶTR, sadarbojās ar izmeklēšanu. Šie uzņēmumi darbojas pārtikas pārstrādes nozarē un kosmētikas rūpniecībā higiēnas preču ražošanā. |
| --- | --- |

(110)

Kopā četri lietotāju uzņēmumi, kas veic 18 % no MNG importa no ĶTR, sadarbojās ar izmeklēšanu. Šie uzņēmumi darbojas pārtikas pārstrādes nozarē un kosmētikas rūpniecībā higiēnas preču ražošanā.

| (111) | Divi no lietotājiem, kas sadarbojās, ir iesaistīti pārtikas pārstrādes nozarē. Kopā abi šie uzņēmumi IP veica apmēram 17 % MNG importa no ĶTR. Jāatzīmē, ka abi uzņēmumi iegūst ievērojamu apjomu no Kopienas ražošanas nozares un citiem avotiem. Tāpat jāatzīmē, ka darbs ar MNG attiecas tikai uz nelielu daļu abu uzņēmumu darba. Vienam uzņēmumam, kura MNG importa apjoms IP no ĶTR bija ļoti neliels, pasākumu pieņemšanas ietekme būs niecīga. Otram uzņēmumam iespējamās pasākumu pieņemšanas ietekme vēl jāizpēta. |
| --- | --- |

(111)

Divi no lietotājiem, kas sadarbojās, ir iesaistīti pārtikas pārstrādes nozarē. Kopā abi šie uzņēmumi IP veica apmēram 17 % MNG importa no ĶTR. Jāatzīmē, ka abi uzņēmumi iegūst ievērojamu apjomu no Kopienas ražošanas nozares un citiem avotiem. Tāpat jāatzīmē, ka darbs ar MNG attiecas tikai uz nelielu daļu abu uzņēmumu darba. Vienam uzņēmumam, kura MNG importa apjoms IP no ĶTR bija ļoti neliels, pasākumu pieņemšanas ietekme būs niecīga. Otram uzņēmumam iespējamās pasākumu pieņemšanas ietekme vēl jāizpēta.

| (112) | Attiecībā uz diviem citiem lietotājiem, kas sadarbojās, secināja, ka tie IP veica tikai 1 % importa no ĶTR. Šajos apstākļos uzskata, ka antidempinga pasākumu ieviešana ievērojami neietekmēs minēto uzņēmumu finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz diviem citiem lietotājiem, kas sadarbojās, secināja, ka tie IP veica tikai 1 % importa no ĶTR. Šajos apstākļos uzskata, ka antidempinga pasākumu ieviešana ievērojami neietekmēs minēto uzņēmumu finansiālo stāvokli.

| (113) | Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka pamatojoties uz iepriekšminēto, ka antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, visticamāk, būtiski neietekmētu lietotājus. |
| --- | --- |

(113)

Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka pamatojoties uz iepriekšminēto, ka antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, visticamāk, būtiski neietekmētu lietotājus.

6.5.   Izejvielu piegādātāji

| (114) | Divi piegādātāji atbildēja uz anketas jautājumiem un atbalstīja antidempinga pasākumu ieviešanu. Viens no tiem ir izejvielu, konkrēti – cukura melases, piegādātājs Kopienas ražošanas nozarei. Cukura melase, ko šis uzņēmums piegādā Kopienas ražošanas nozarei, veido apmēram 5 % no uzņēmuma apgrozījuma. Ja netiks ieviesti antidempinga pasākumi, kā iepriekš minēts, pastāv risks ka būs apdraudēta Kopienas ražošanas nozares ilgstoša pastāvēšana. Ja tā notiktu, tas acīmredzami negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares izejvielu piegādātājus. |
| --- | --- |

(114)

Divi piegādātāji atbildēja uz anketas jautājumiem un atbalstīja antidempinga pasākumu ieviešanu. Viens no tiem ir izejvielu, konkrēti – cukura melases, piegādātājs Kopienas ražošanas nozarei. Cukura melase, ko šis uzņēmums piegādā Kopienas ražošanas nozarei, veido apmēram 5 % no uzņēmuma apgrozījuma. Ja netiks ieviesti antidempinga pasākumi, kā iepriekš minēts, pastāv risks ka būs apdraudēta Kopienas ražošanas nozares ilgstoša pastāvēšana. Ja tā notiktu, tas acīmredzami negatīvi ietekmētu Kopienas ražošanas nozares izejvielu piegādātājus.

| (115) | Attiecībā uz otru piegādātāju, vēl tiks veikta izmeklēšana pēc pagaidu pasākumu ieviešanas. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz otru piegādātāju, vēl tiks veikta izmeklēšana pēc pagaidu pasākumu ieviešanas.

| (116) | Ja pasākumus nepiemērotu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms turpinātu samazināties un tādējādi samazinātos arī pieprasījums pēc izejvielām. Tas, visdrīzāk, negatīvi ietekmēs izejvielu piegādātāju rentabilitāti. |
| --- | --- |

(116)

Ja pasākumus nepiemērotu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms turpinātu samazināties un tādējādi samazinātos arī pieprasījums pēc izejvielām. Tas, visdrīzāk, negatīvi ietekmēs izejvielu piegādātāju rentabilitāti.

6.6.   Ietekme, kas kropļo konkurenci un tirdzniecību

| (117) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ajinomoto grupa var iegūt vadošo pozīciju ne tikai Kopienas tirgū, bet arī pasaules tirgū. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka faktiski Ajinomoto grupa ir monopolizējusi MNG ražošanu visā pasaulē, izņemot konkurentus Ķīnā. Tomēr jāuzsver, ka pamatojoties uz vienas ieinteresētās personas, kura izteica apgalvojumu, sniegto informāciju, ražotāji, kas nav saistīti ne ar Ķīnu, ne ar Ajinomoto grupu, vēl ražo vairāk nekā 500 000 tonnas MNG (kas ir vairāk nekā visa Ajinomoto grupas ražotā MNG). |
| --- | --- |

(117)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Ajinomoto grupa var iegūt vadošo pozīciju ne tikai Kopienas tirgū, bet arī pasaules tirgū. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka faktiski Ajinomoto grupa ir monopolizējusi MNG ražošanu visā pasaulē, izņemot konkurentus Ķīnā. Tomēr jāuzsver, ka pamatojoties uz vienas ieinteresētās personas, kura izteica apgalvojumu, sniegto informāciju, ražotāji, kas nav saistīti ne ar Ķīnu, ne ar Ajinomoto grupu, vēl ražo vairāk nekā 500 000 tonnas MNG (kas ir vairāk nekā visa Ajinomoto grupas ražotā MNG).

| (118) | Attiecībā uz iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienas tirgū, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi attiecīgie Ķīnas ražotāji eksportētāji, ņemot vērā savas stabilās pozīcijas tirgū, iespējams, turpinās pārdot ražojumus arī par cenām, kas nebūs dempinga cenas. Tāpat iespējams, ka Kopienas tirgū būs pietiekošs skaits lielu konkurentu, ieskaitot ražotājus Indonēzijā, Dienvidkorejā, Vjetnamā, Brazīlijā un Taivānā. Jāuzsver, ka attiecīgā perioda sākumā imports no šiem avotiem veidoja 31,4 % Kopienas tirgus un būtiski samazinājās importa par dempinga cenām no ĶTR dēļ. Tādējādi lietotājiem arī turpmāk būs izvēle starp dažādiem MNG piegādātājiem. Tomēr, ja netiktu ieviesti nekādi pasākumi, tad Kopienas ražotāju nākotne būtu pakļauta riskam. Ja tā izzustu, konkurence Kopienas tirgū ievērojami samazinātos. |
| --- | --- |

(118)

Attiecībā uz iespējamo pasākumu ietekmi uz konkurenci Kopienas tirgū, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi attiecīgie Ķīnas ražotāji eksportētāji, ņemot vērā savas stabilās pozīcijas tirgū, iespējams, turpinās pārdot ražojumus arī par cenām, kas nebūs dempinga cenas. Tāpat iespējams, ka Kopienas tirgū būs pietiekošs skaits lielu konkurentu, ieskaitot ražotājus Indonēzijā, Dienvidkorejā, Vjetnamā, Brazīlijā un Taivānā. Jāuzsver, ka attiecīgā perioda sākumā imports no šiem avotiem veidoja 31,4 % Kopienas tirgus un būtiski samazinājās importa par dempinga cenām no ĶTR dēļ. Tādējādi lietotājiem arī turpmāk būs izvēle starp dažādiem MNG piegādātājiem. Tomēr, ja netiktu ieviesti nekādi pasākumi, tad Kopienas ražotāju nākotne būtu pakļauta riskam. Ja tā izzustu, konkurence Kopienas tirgū ievērojami samazinātos.

6.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (119) | Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, tiek provizoriski secināts, ka nav iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, tiek provizoriski secināts, ka nav iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas.

7.   PRIEKŠLIKUMS PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (120) | Ņemot vērā gūtos secinājumus par dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko Kopienas ražošanas nozarei radītu imports par dempinga cenām, jāpiemēro antidempinga pagaidu pasākumi. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā gūtos secinājumus par dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko Kopienas ražošanas nozarei radītu imports par dempinga cenām, jāpiemēro antidempinga pagaidu pasākumi.

| (121) | Lai noteiktu maksājuma apjomu, ņemts vērā konstatētās dempinga starpības apjoms un maksājuma apjoms, kas vajadzīgs, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(121)

Lai noteiktu maksājuma apjomu, ņemts vērā konstatētās dempinga starpības apjoms un maksājuma apjoms, kas vajadzīgs, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarītos zaudējumus.

| (122) | Tā kā Kopienas ražošanas nozare cieta finansiālus zaudējumus visā attiecīgajā periodā, tad peļņa, kas jāsaņem apstākļos bez importa par dempinga cenām, pamatota ar līdzīgā ražojuma peļņas starpību, kādu attiecīgajā periodā saņēma MNG ražotāji valstīs, kur nebija imports par dempinga cenām no Ķīnas (konkrēti Taivānā un Taizemē). Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Kopienas ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu dempinga, kas izraisa zaudējumus. Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar to ražojumu cenu, kas nerada kaitējumu un kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu ar faktiskajiem zaudējumiem/peļņu izmeklēšanas periodā un pieskaitot tai iepriekš minēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(122)

Tā kā Kopienas ražošanas nozare cieta finansiālus zaudējumus visā attiecīgajā periodā, tad peļņa, kas jāsaņem apstākļos bez importa par dempinga cenām, pamatota ar līdzīgā ražojuma peļņas starpību, kādu attiecīgajā periodā saņēma MNG ražotāji valstīs, kur nebija imports par dempinga cenām no Ķīnas (konkrēti Taivānā un Taizemē). Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Kopienas ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu dempinga, kas izraisa zaudējumus. Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar to ražojumu cenu, kas nerada kaitējumu un kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada zaudējumus, ir iegūta, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu ar faktiskajiem zaudējumiem/peļņu izmeklēšanas periodā un pieskaitot tai iepriekš minēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

7.2.   Pagaidu pasākumi

| (123) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka vismazāko dempinga un zaudējumu apmērā saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(123)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka vismazāko dempinga un zaudējumu apmērā saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (124) | Šajā regulā minētās antidempinga maksājuma likmes atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(124)

Šajā regulā minētās antidempinga maksājuma likmes atsevišķiem uzņēmumiem tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (125) | Ieteiktie antidempinga maksājumi ir šādi:








  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 54,8 % | 33,8 % | 33,8 % |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd | 60,4 % | 36,5 % | 36,5 % |
| Visi citi uzņēmumi | 63,7 % | 39,7 % | 39,7 % |

(125)

Ieteiktie antidempinga maksājumi ir šādi:

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis

Dempinga starpība

Antidempinga maksājuma likme

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

54,8 %

33,8 %

33,8 %

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., ltd

60,4 %

36,5 %

36,5 %

Visi citi uzņēmumi

63,7 %

39,7 %

39,7 %

8.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (126) | Iepriekšminētie provizoriskie secinājumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tām lūgs rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Provizoriskos secinājumus var atkārtoti apsvērt, pirms tie kļūst par galīgiem secinājumiem, |
| --- | --- |

(126)

Iepriekšminētie provizoriskie secinājumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tām lūgs rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Provizoriskos secinājumus var atkārtoti apsvērt, pirms tie kļūst par galīgiem secinājumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro pagaidu antidempinga maksājumu attiecībā uz mononātrija glutamāta importu, kas atbilst KN kodam ex 2922 42 00 (TARIC kods 2922420010) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Uz ražojumiem, ko tabulā minētie uzņēmumi saražojuši un pārdevuši eksportam, attiecas šādas pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kuras piemēro tīrā veidā, bez maksas līdz Kopienas robežai, pirms nodokļu nomaksas:

| Uzņēmums | AD maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd. | 33,8 | A883 |
| Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd. | 36,5 | A884 |
| Visi citi uzņēmumi | 39,7 | A999 |

Uzņēmums

AD maksājuma likme (%)

TARIC papildkods

Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., un Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.

33,8

A883

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.

36,5

A884

Visi citi uzņēmumi

39,7

A999

3.   Kopienā laižot brīvā apgrozībā 1. punktā minēto ražojumu, tam piemēro nodrošinājumu, kas ir ekvivalents pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt, lai tām atklāj būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktu mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 206, 5.9.2007., 20. lpp.

2

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 493/2008

(2008. gada 2. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Portugāles karogu, zvejot mencas I un II zonā esošajos Norvēģijas ūdeņos

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 2. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.), kurā jaunākie labojumi izdarīti OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 04/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | PRT |
| Krājums | COD/1N2AB. |
| Sugas | Menca (Gadus Morhua) |
| Apgabals | I un II zonā esošie Norvēģijas ūdeņi |
| Datums | 26.3.2008 |

Nr.

04/T&Q

Dalībvalsts

PRT

Krājums

COD/1N2AB.

Sugas

Menca (Gadus Morhua)

Apgabals

I un II zonā esošie Norvēģijas ūdeņi

Datums

26.3.2008

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/33

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 494/2008

(2008. gada 2. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot mencas VI zonā, EK ūdeņos Vb zonā un EK un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 2. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.), kurā jaunākie labojumi izdarīti OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 05/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | FRA |
| Krājums | COD/561214 |
| Suga | Menca (Gadus Morhua) |
| Apgabals | VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā |
| Datums | 6.5.2008. |

Nr.

05/T&Q

Dalībvalsts

FRA

Krājums

COD/561214

Suga

Menca (Gadus Morhua)

Apgabals

VI zona; EK ūdeņi Vb zonā; EK un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

Datums

6.5.2008.

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 495/2008

(2008. gada 2. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot putasu EK un starptautiskajos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 2. jūnijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.), kurā jaunākie labojumi izdarīti OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 06/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | ESP |
| Krājums | WHB/1X14 |
| Suga | Putasu (Micromesistius poutassou) |
| Apgabals | EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā |
| Datums | 29.4.2008. |

Nr.

06/T&Q

Dalībvalsts

ESP

Krājums

WHB/1X14

Suga

Putasu (Micromesistius poutassou)

Apgabals

EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

Datums

29.4.2008.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 20. novembris)

par valsts atbalstu C 36/A/06 (ex NN 38/06), ko Itālija sniegusi uzņēmumiem ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 5400)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/408/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Sakarā ar lietu C-13/06 (ex N 587/2005) “Preferenciāli tarifi elektroenerģijas piegādei energoietilpīgiem uzņēmumiem Sardīnijā”, Komisija uzzināja, ka pagarināti divi pasākumi, ar kuriem piešķir preferenciālu elektroenerģijas tarifu. Pagarinājums tika piešķirts saskaņā ar 11. panta 11. punktu Dekrētā Nr. 35/2005, kas pārveidots par 2005. gada 14. maija Likumu Nr. 80 (turpmāk – Likums Nr. 80/2005), un īstenots, iepriekš nepaziņojot par to Komisijai. Atbalsta saņēmēji ir alumīnija ražotājs Alcoa un Società Terni trīs tiesību pārņēmēji uzņēmumi: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche un Cementir (turpmāk – “uzņēmumi Terni”). |
| --- | --- |

(1)

Sakarā ar lietu C-13/06 (ex N 587/2005) “Preferenciāli tarifi elektroenerģijas piegādei energoietilpīgiem uzņēmumiem Sardīnijā”, Komisija uzzināja, ka pagarināti divi pasākumi, ar kuriem piešķir preferenciālu elektroenerģijas tarifu. Pagarinājums tika piešķirts saskaņā ar 11. panta 11. punktu Dekrētā Nr. 35/2005, kas pārveidots par 2005. gada 14. maija Likumu Nr. 80 (turpmāk – Likums Nr. 80/2005), un īstenots, iepriekš nepaziņojot par to Komisijai. Atbalsta saņēmēji ir alumīnija ražotājs Alcoa un Società Terni trīs tiesību pārņēmēji uzņēmumi: Terni Acciasi Speciali, Nuova Terni Industrie Chimiche un Cementir (turpmāk – “uzņēmumi Terni”).

| (2) | Ar 2005. gada 23. decembra vēstuli Komisija pieprasīja Itālijas iestādēm informāciju, un tās nosūtīja atbildes vēstuli 2006. gada 24. februārī. 2006. gada 2. marta un 27. aprīļa vēstulēs Itālijas iestādes sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2005. gada 23. decembra vēstuli Komisija pieprasīja Itālijas iestādēm informāciju, un tās nosūtīja atbildes vēstuli 2006. gada 24. februārī. 2006. gada 2. marta un 27. aprīļa vēstulēs Itālijas iestādes sniedza papildu informāciju.

| (3) | Ar 2006. gada 19. jūlija vēstuli Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar abām atbalsta shēmām (Lieta C-36/06). |
| --- | --- |

(3)

Ar 2006. gada 19. jūlija vēstuli Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar abām atbalsta shēmām (Lieta C-36/06).

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par minētajiem pasākumiem.

| (5) | Itālija iesniedza savus apsvērumus ar 2006. gada 25. oktobra vēstuli. Ar 2006. gada 9. novembra un 7. decembra vēstulēm tika iesniegta papildu informācija. |
| --- | --- |

(5)

Itālija iesniedza savus apsvērumus ar 2006. gada 25. oktobra vēstuli. Ar 2006. gada 9. novembra un 7. decembra vēstulēm tika iesniegta papildu informācija.

| (6) | Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām. Tā tos pārsūtīja Itālijai, dodot tai iespēju atbildēt. Itālijas apsvērumi tika saņemti ar 2006. gada 22. decembra vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām. Tā tos pārsūtīja Itālijai, dodot tai iespēju atbildēt. Itālijas apsvērumi tika saņemti ar 2006. gada 22. decembra vēstuli.

| (7) | Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2007. gada 20. februāra vēstuli, un Itālija to nosūtīja ar 2007. gada 16. aprīļa, 10. maija un 14. maija vēstulēm. |
| --- | --- |

(7)

Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2007. gada 20. februāra vēstuli, un Itālija to nosūtīja ar 2007. gada 16. aprīļa, 10. maija un 14. maija vēstulēm.

| (8) | Lieta 2007. gada 18. septembrī tika sadalīta A daļā, kas attiecas uz trīs uzņēmumiem, kuri radušies, sadaloties Società Terni (uzņēmumi Terni), un B daļā, kas attiecas uz uzņēmumu Alcoa. Šis lēmums attiecas tikai uz preferenciāla tarifa piešķiršanas pagarinājumu uzņēmumiem Terni. |
| --- | --- |

(8)

Lieta 2007. gada 18. septembrī tika sadalīta A daļā, kas attiecas uz trīs uzņēmumiem, kuri radušies, sadaloties Società Terni (uzņēmumi Terni), un B daļā, kas attiecas uz uzņēmumu Alcoa. Šis lēmums attiecas tikai uz preferenciāla tarifa piešķiršanas pagarinājumu uzņēmumiem Terni.

| (9) | Šajā lēmumā nav iekļauta sarakste, kas attiecas uz uzņēmumu Alcoa. |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā nav iekļauta sarakste, kas attiecas uz uzņēmumu Alcoa.

II.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

| (10) | Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punkts nosaka termiņa pagarinājumu diviem pasākumiem, ar kuriem piešķir spēkā esošā vispārējā tarifa samazinājumus elektroenerģijas piegādei. Šo divu atbalsta pasākumu saņēmēji, kas ir dažāda rakstura un tiks apskatīti atsevišķi, ir alumīnija ražotājs Alcoa no vienas puses un trīs uzņēmumi, kas radušies, sadaloties Società Terni, no otras puses. |
| --- | --- |

(10)

Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punkts nosaka termiņa pagarinājumu diviem pasākumiem, ar kuriem piešķir spēkā esošā vispārējā tarifa samazinājumus elektroenerģijas piegādei. Šo divu atbalsta pasākumu saņēmēji, kas ir dažāda rakstura un tiks apskatīti atsevišķi, ir alumīnija ražotājs Alcoa no vienas puses un trīs uzņēmumi, kas radušies, sadaloties Società Terni, no otras puses.

| (11) | Itālija nacionalizēja elektroenerģijas nozari ar 1962. gada 6. decembra Likumu Nr. 1643 (turpmāk – nacionalizācijas likums). Likums paredzēja nodot esošās Itālijas spēkstacijas jaunizveidotam valsts uzņēmumam ENEL, kas kļūtu par monopoluzņēmumu elektroenerģijas ražošanā, sadalē un piegādē. |
| --- | --- |

(11)

Itālija nacionalizēja elektroenerģijas nozari ar 1962. gada 6. decembra Likumu Nr. 1643 (turpmāk – nacionalizācijas likums). Likums paredzēja nodot esošās Itālijas spēkstacijas jaunizveidotam valsts uzņēmumam ENEL, kas kļūtu par monopoluzņēmumu elektroenerģijas ražošanā, sadalē un piegādē.

| (12) | Nacionalizācijas brīdī Società Terni bija valsts uzņēmums, kas ražoja tēraudu, cementu un ķimikālijas. Valsts kontrolēja uzņēmumu ar valsts akciju sabiedrībai IRI un valsts uzņēmumu grupai Finsider piederošo lielāko akciju daļu. Società Terni piederēja tās ekspluatēta hidroelektrostacija. Lielākā daļa saražotās elektroenerģijas tika izmantota uzņēmuma ražošanas procesos. |
| --- | --- |

(12)

Nacionalizācijas brīdī Società Terni bija valsts uzņēmums, kas ražoja tēraudu, cementu un ķimikālijas. Valsts kontrolēja uzņēmumu ar valsts akciju sabiedrībai IRI un valsts uzņēmumu grupai Finsider piederošo lielāko akciju daļu. Società Terni piederēja tās ekspluatēta hidroelektrostacija. Lielākā daļa saražotās elektroenerģijas tika izmantota uzņēmuma ražošanas procesos.

| (13) | Nacionalizācijas likums kā vispārēju noteikumu paredzēja, ka uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju galvenokārt pašu patēriņam (pašražotāji), neietilpst nacionalizācijā un var paturēt savus enerģijas ražošanas aktīvus (3). Kaut arī uzņēmumam Società Terni bija pašražotāja statuss, tā elektroenerģijas aktīvi tika nacionalizēti, jo tam bija stratēģiska nozīme Itālijas apgādē ar elektroenerģiju. Pāreja uz ENEL bija noteikta nacionalizācijas likuma 4. panta 5. punkta ceturtajā ievilkumā. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalizācijas likums kā vispārēju noteikumu paredzēja, ka uzņēmumi, kas ražo elektroenerģiju galvenokārt pašu patēriņam (pašražotāji), neietilpst nacionalizācijā un var paturēt savus enerģijas ražošanas aktīvus (3). Kaut arī uzņēmumam Società Terni bija pašražotāja statuss, tā elektroenerģijas aktīvi tika nacionalizēti, jo tam bija stratēģiska nozīme Itālijas apgādē ar elektroenerģiju. Pāreja uz ENEL bija noteikta nacionalizācijas likuma 4. panta 5. punkta ceturtajā ievilkumā.

| (14) | Ar Itālijas Republikas prezidenta Dekrētu Nr. 1165/63 Itālija piešķīra uzņēmumam kompensāciju par elektroenerģijas aktīvu nodošanu. Kompensācija tika izsniegta preferenciāla elektrības tarifa veidā, ko bija paredzēts piemērot no 1963. gada līdz 1992. gadam. |
| --- | --- |

(14)

Ar Itālijas Republikas prezidenta Dekrētu Nr. 1165/63 Itālija piešķīra uzņēmumam kompensāciju par elektroenerģijas aktīvu nodošanu. Kompensācija tika izsniegta preferenciāla elektrības tarifa veidā, ko bija paredzēts piemērot no 1963. gada līdz 1992. gadam.

| (15) | Società Terni 1964. gadā tika sadalīts trijos uzņēmumos: tērauda ražotājs Terni Acciai Speciali, ķimikāliju ražotājs Nuova Terni Industrie Chimiche un cementa ražotājs Cementir. Šos uzņēmumus vēlāk privatizēja un nopirka attiecīgi ThyssenKrupp, Norsk Hydro un Caltagirone. |
| --- | --- |

(15)

Società Terni 1964. gadā tika sadalīts trijos uzņēmumos: tērauda ražotājs Terni Acciai Speciali, ķimikāliju ražotājs Nuova Terni Industrie Chimiche un cementa ražotājs Cementir. Šos uzņēmumus vēlāk privatizēja un nopirka attiecīgi ThyssenKrupp, Norsk Hydro un Caltagirone.

| (16) | Kā norādīts šā lēmuma 1. punktā, šos tiesību pārņēmējus uzņēmumus turpmāk tekstā sauks par “uzņēmumiem Terni”, bet sākotnējo uzņēmumu sauks par “Società Terni”. Vispirms Società Terni un vēlāk uzņēmumiem Terni piemēroto tarifu sauks par “Terni tarifu”. |
| --- | --- |

(16)

Kā norādīts šā lēmuma 1. punktā, šos tiesību pārņēmējus uzņēmumus turpmāk tekstā sauks par “uzņēmumiem Terni”, bet sākotnējo uzņēmumu sauks par “Società Terni”. Vispirms Società Terni un vēlāk uzņēmumiem Terni piemēroto tarifu sauks par “Terni tarifu”.

| (17) | Preferenciālo tarifu ar tiem pašiem noteikumiem turpināja piemērot trim uzņēmumiem Terni. Galvenais atbalsta saņēmējs (attiecībā uz subsidētās elektroenerģijas daudzumu gan absolūtā izteiksmē, gan proporcionāli uzņēmuma kopējam elektroenerģijas patēriņam) ir ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

(17)

Preferenciālo tarifu ar tiem pašiem noteikumiem turpināja piemērot trim uzņēmumiem Terni. Galvenais atbalsta saņēmējs (attiecībā uz subsidētās elektroenerģijas daudzumu gan absolūtā izteiksmē, gan proporcionāli uzņēmuma kopējam elektroenerģijas patēriņam) ir ThyssenKrupp.

| (18) | Īpašā tarifa piemērošanas ilgums sakrita ar kopējo hidroelektrisko koncesiju termiņu (4) Itālijā, kam bija jābeidzas 1992. gadā. Paša uzņēmuma Società Terni hidroelektriskā koncesija izņēmuma kārtā bija piešķirta uz 60 gadiem (parasto 30 gadu vietā), un tās termiņam bija jābeidzas 80. gadu beigās. |
| --- | --- |

(18)

Īpašā tarifa piemērošanas ilgums sakrita ar kopējo hidroelektrisko koncesiju termiņu (4) Itālijā, kam bija jābeidzas 1992. gadā. Paša uzņēmuma Società Terni hidroelektriskā koncesija izņēmuma kārtā bija piešķirta uz 60 gadiem (parasto 30 gadu vietā), un tās termiņam bija jābeidzas 80. gadu beigās.

| (19) | Itālija 1991. gadā pagarināja esošās hidroelektriskās koncesijas līdz 2001. gadam ar 1991. gada 9. janvāra Likumu Nr. 9 “Jaunā valsts enerģijas plāna ieviešanas noteikumi: institucionālie aspekti, hidroelektrostacijas un tīkli, ogļūdeņraži un ģeotermiskā enerģija, pašražotāji un finanšu noteikumi” (turpmāk – Likums Nr. 9/1991). Ar minētā likuma 20. panta 4. punktu Itālija preferenciālo tarifu līdz 2001. gadam pagarināja arī uzņēmumiem Terni. Turpmākajos sešos gados (no 2002. līdz 2007. gadam) uzņēmumiem Terni subsidētās enerģijas relatīvais daudzums bija pamazām jāsamazina (pakāpeniska samazināšana), lai līdz 2007. gada beigām tarifa priekšrocību vairs nebūtu. |
| --- | --- |

(19)

Itālija 1991. gadā pagarināja esošās hidroelektriskās koncesijas līdz 2001. gadam ar 1991. gada 9. janvāra Likumu Nr. 9 “Jaunā valsts enerģijas plāna ieviešanas noteikumi: institucionālie aspekti, hidroelektrostacijas un tīkli, ogļūdeņraži un ģeotermiskā enerģija, pašražotāji un finanšu noteikumi” (turpmāk – Likums Nr. 9/1991). Ar minētā likuma 20. panta 4. punktu Itālija preferenciālo tarifu līdz 2001. gadam pagarināja arī uzņēmumiem Terni. Turpmākajos sešos gados (no 2002. līdz 2007. gadam) uzņēmumiem Terni subsidētās enerģijas relatīvais daudzums bija pamazām jāsamazina (pakāpeniska samazināšana), lai līdz 2007. gada beigām tarifa priekšrocību vairs nebūtu.

| (20) | Likumā Nr. 9/1991 bija ietverts daudz noteikumu, no kuriem daži bija saistīti ar valsts atbalstu. Likumu Nr. 9/1991 paziņoja Komisijai kopā ar Likumu Nr. 10/1991 “Valsts enerģijas plāna ieviešanas noteikumi attiecībā uz enerģijas efektivitāti, enerģijas taupīšanu un atjaunīgo enerģijas avotu attīstību”. Komisija atzina abos likumos paredzēto atbalstu par saderīgu ar 1991. gada valsts atbalsta noteikumiem (5). |
| --- | --- |

(20)

Likumā Nr. 9/1991 bija ietverts daudz noteikumu, no kuriem daži bija saistīti ar valsts atbalstu. Likumu Nr. 9/1991 paziņoja Komisijai kopā ar Likumu Nr. 10/1991 “Valsts enerģijas plāna ieviešanas noteikumi attiecībā uz enerģijas efektivitāti, enerģijas taupīšanu un atjaunīgo enerģijas avotu attīstību”. Komisija atzina abos likumos paredzēto atbalstu par saderīgu ar 1991. gada valsts atbalsta noteikumiem (5).

| (21) | Società Terni preferenciālā tarifa nosacījumi tika izklāstīti Itālijas Republikas prezidenta Dekrēta Nr. 1165/63 “1962. gada 6. decembra Likuma Nr. 1643 1. panta 1. punktā minētajām darbībām izmantoto “Terni – società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A.” aktīvu nodošana Ente Nazionale per l'Energia Elettrica (ENEL)” 6., 7. un 8. pantā (turpmāk – DPR 1165/1963). DPR 1165/1963 noteica, ka ENEL jāapgādā Società Terni ar noteiktu elektroenerģijas daudzumu (1 025 000 MWh gadā), kas bija vienāds ar uzņēmuma elektroenerģijas patēriņu 1961. gadā, un papildu daudzumu (595 000 MWh gadā), kas atbilda plānotajam papildu patēriņam, ņemot vērā 1962. gada ieguldījumus, kuru ieviešana vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

(21)

Società Terni preferenciālā tarifa nosacījumi tika izklāstīti Itālijas Republikas prezidenta Dekrēta Nr. 1165/63 “1962. gada 6. decembra Likuma Nr. 1643 1. panta 1. punktā minētajām darbībām izmantoto “Terni – società per l'Industria e l'Elettricità S.p.A.” aktīvu nodošana Ente Nazionale per l'Energia Elettrica (ENEL)” 6., 7. un 8. pantā (turpmāk – DPR 1165/1963). DPR 1165/1963 noteica, ka ENEL jāapgādā Società Terni ar noteiktu elektroenerģijas daudzumu (1 025 000 MWh gadā), kas bija vienāds ar uzņēmuma elektroenerģijas patēriņu 1961. gadā, un papildu daudzumu (595 000 MWh gadā), kas atbilda plānotajam papildu patēriņam, ņemot vērā 1962. gada ieguldījumus, kuru ieviešana vēl nebija pabeigta.

| (22) | Preferenciālo tarifu aprēķināja, salīdzinot divas alternatīvas metodes un izdevīgāko no tām piemērojot uzņēmumam:






  a) | 1. alternatīva bija balstīta uz vidējo elektrības cenu, ko Società Terni ražošanas nozares maksāja uzņēmuma elektroenerģijas nozarei (kas bija vienāda ar Terni hidroelektrostacijā ražotās elektroenerģijas ražošanas izmaksām); |
| --- | --- | --- |

(22)

Preferenciālo tarifu aprēķināja, salīdzinot divas alternatīvas metodes un izdevīgāko no tām piemērojot uzņēmumam:

a)

1. alternatīva bija balstīta uz vidējo elektrības cenu, ko Società Terni ražošanas nozares maksāja uzņēmuma elektroenerģijas nozarei (kas bija vienāda ar Terni hidroelektrostacijā ražotās elektroenerģijas ražošanas izmaksām);

| b) | 2. alternatīva bija pielīdzināta ENEL cenai, ko maksāja tāda paša profila klients (pašražotājs) kā Società Terni. |
| --- | --- |

b)

2. alternatīva bija pielīdzināta ENEL cenai, ko maksāja tāda paša profila klients (pašražotājs) kā Società Terni.

| (23) | Praksē pirmā metode tika izmantota līdz 2000. gadam, kad elektroenerģijas tirgus liberalizācijā mainītās Itālijas tarifu struktūras dēļ bija jāpāriet uz otro metodi. |
| --- | --- |

(23)

Praksē pirmā metode tika izmantota līdz 2000. gadam, kad elektroenerģijas tirgus liberalizācijā mainītās Itālijas tarifu struktūras dēļ bija jāpāriet uz otro metodi.

| (24) | 1997. gadā sākās tarifu struktūras rūpīga pārbaude un tika ieviests strukturēts tarifs, kas sastāvēja no divām daļām: A daļa bija fiksētās un vispārējās izmaksas, B daļa – mainīgās izmaksas. No 2000. gada 1. janvāra Terni tarifs tika piešķirts kompensējošās komponentes veidā (componente compensativa), kas tika aprēķināta kā visu to tarifa komponenšu summa, kuras Terni kā (faktiskam) pašražotājam nebija jāmaksā (visa B daļa un mazliet no A daļas). Šī metode atbilst otrajai Dekrētā Nr. 1165/63 aprakstītajai alternatīvajai metodei. |
| --- | --- |

(24)

1997. gadā sākās tarifu struktūras rūpīga pārbaude un tika ieviests strukturēts tarifs, kas sastāvēja no divām daļām: A daļa bija fiksētās un vispārējās izmaksas, B daļa – mainīgās izmaksas. No 2000. gada 1. janvāra Terni tarifs tika piešķirts kompensējošās komponentes veidā (componente compensativa), kas tika aprēķināta kā visu to tarifa komponenšu summa, kuras Terni kā (faktiskam) pašražotājam nebija jāmaksā (visa B daļa un mazliet no A daļas). Šī metode atbilst otrajai Dekrētā Nr. 1165/63 aprakstītajai alternatīvajai metodei.

| (25) | Šajā tabulā parādīta uzņēmumiem Terni par preferenciālu cenu piegādātā elektrības un enerģijas daudzuma pakāpeniska samazināšana no 2002. gada līdz 2007. gadam.







  Gads | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

(25)

Šajā tabulā parādīta uzņēmumiem Terni par preferenciālu cenu piegādātā elektrības un enerģijas daudzuma pakāpeniska samazināšana no 2002. gada līdz 2007. gadam.

Gads

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| (26) | Ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu Itālija nolēma pārtraukt minēto pakāpenisko samazināšanu un vēlreiz pagarināt preferenciālā Terni tarifa piemērošanu līdz 2010. gadam. Likuma 11. panta 13. punktā tika noteikts, ka šo pasākumu piemēro no 2005. gada 1. janvāra. Neilgi pēc tam hidroelektriskās koncesijas tika vispārēji pagarinātas līdz 2020. gadam (6). |
| --- | --- |

(26)

Ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu Itālija nolēma pārtraukt minēto pakāpenisko samazināšanu un vēlreiz pagarināt preferenciālā Terni tarifa piemērošanu līdz 2010. gadam. Likuma 11. panta 13. punktā tika noteikts, ka šo pasākumu piemēro no 2005. gada 1. janvāra. Neilgi pēc tam hidroelektriskās koncesijas tika vispārēji pagarinātas līdz 2020. gadam (6).

| (27) | Otrais tarifa pagarinājums ir pasākums, par kuru Komisija ir uzsākusi oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu un kurš ir šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(27)

Otrais tarifa pagarinājums ir pasākums, par kuru Komisija ir uzsākusi oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punktu un kurš ir šā lēmuma priekšmets.

| (28) | Likumā Nr. 80/2005 noteikts, ka līdz 2010. gadam attiecībā uz piegādātajiem elektroenerģijas daudzumiem (kopā 926 GWh trijiem uzņēmumiem Terni) un cenām (EUR 0,0132/kWh) uzņēmumiem Terni tiks piemērots tāds pats režīms kā līdz 2004. gada 31. decembrim. Piegādātās elektroenerģijas daudzums šobrīd ir sadalīts šādi: ThyssenKrupp – 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche – 10 %, Cementir – 4 %. |
| --- | --- |

(28)

Likumā Nr. 80/2005 noteikts, ka līdz 2010. gadam attiecībā uz piegādātajiem elektroenerģijas daudzumiem (kopā 926 GWh trijiem uzņēmumiem Terni) un cenām (EUR 0,0132/kWh) uzņēmumiem Terni tiks piemērots tāds pats režīms kā līdz 2004. gada 31. decembrim. Piegādātās elektroenerģijas daudzums šobrīd ir sadalīts šādi: ThyssenKrupp – 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche – 10 %, Cementir – 4 %.

| (29) | Elektroenerģijas un gāzes aģentūras (AEEG) interpretētais un īstenotais Likums Nr. 80/2005 izveidoja arī indeksācijas mehānismu, ar kuru no 2006. gada 1. janvāra preferenciālo tarifu katru gadu paaugstina atbilstīgi cenu paaugstinājumam, ko fiksē Eiropas enerģijas biržas Amsterdamā un Frankfurtē, ne vairāk par 4 % gadā. |
| --- | --- |

(29)

Elektroenerģijas un gāzes aģentūras (AEEG) interpretētais un īstenotais Likums Nr. 80/2005 izveidoja arī indeksācijas mehānismu, ar kuru no 2006. gada 1. janvāra preferenciālo tarifu katru gadu paaugstina atbilstīgi cenu paaugstinājumam, ko fiksē Eiropas enerģijas biržas Amsterdamā un Frankfurtē, ne vairāk par 4 % gadā.

| (30) | Terni preferenciālo tarifu sākotnēji noteica un finansēja valsts uzņēmums ENEL, kuram bija monopolstāvoklis elektroenerģijas ražošanā, pārvadē, importēšanā, sadalē un piegādē Itālijā. |
| --- | --- |

(30)

Terni preferenciālo tarifu sākotnēji noteica un finansēja valsts uzņēmums ENEL, kuram bija monopolstāvoklis elektroenerģijas ražošanā, pārvadē, importēšanā, sadalē un piegādē Itālijā.

| (31) | Elektroenerģijas tirgu pamazām liberalizējot 2002. gadā, ENEL monopolstāvokli zaudēja, un preferenciālo tarifu sistēmu finanšu slogs no ENEL tika pārcelts uz visiem elektroenerģijas lietotājiem (7). Kompensējošās komponentes uzņēmumiem Terni aizmaksāja elektroenerģijas izplatītāji, kuriem tās pēc tam atmaksāja valsts iestāde Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (Elektrības nozares izlīdzināšanas fonds, turpmāk – “Cassa Conguaglio”) ar parafiskālas nodevas palīdzību, kuru iekasēja ar A4 elektrības tarifa komponenti, kas ir viena no izmaksu vienībām elektrības rēķinā. |
| --- | --- |

(31)

Elektroenerģijas tirgu pamazām liberalizējot 2002. gadā, ENEL monopolstāvokli zaudēja, un preferenciālo tarifu sistēmu finanšu slogs no ENEL tika pārcelts uz visiem elektroenerģijas lietotājiem (7). Kompensējošās komponentes uzņēmumiem Terni aizmaksāja elektroenerģijas izplatītāji, kuriem tās pēc tam atmaksāja valsts iestāde Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico (Elektrības nozares izlīdzināšanas fonds, turpmāk – “Cassa Conguaglio”) ar parafiskālas nodevas palīdzību, kuru iekasēja ar A4 elektrības tarifa komponenti, kas ir viena no izmaksu vienībām elektrības rēķinā.

| (32) | AEEG 2004. gadā izlēma pilnībā nodot īpašo tarifu shēmu administratīvo pārvaldību Cassa Conguaglio
   (8). No 2004. gada septembra uzņēmumi Terni par iegādāto elektroenerģiju (liberalizētajā tirgū) maksā tirgus cenu un saņem no Cassa Conguaglio kompensāciju, kas atbilst starpībai starp samaksāto cenu un tiem piemērojamo preferenciālo cenu (kompensējošā komponente), atņemot transporta, mērīšanas un tirdzniecības izmaksas. Izmaksas sedz elektroenerģijas patērētāji Itālijā iepriekš 31. punktā minētās parafiskālās nodevas veidā. |
| --- | --- |

(32)

AEEG 2004. gadā izlēma pilnībā nodot īpašo tarifu shēmu administratīvo pārvaldību Cassa Conguaglio
   (8). No 2004. gada septembra uzņēmumi Terni par iegādāto elektroenerģiju (liberalizētajā tirgū) maksā tirgus cenu un saņem no Cassa Conguaglio kompensāciju, kas atbilst starpībai starp samaksāto cenu un tiem piemērojamo preferenciālo cenu (kompensējošā komponente), atņemot transporta, mērīšanas un tirdzniecības izmaksas. Izmaksas sedz elektroenerģijas patērētāji Itālijā iepriekš 31. punktā minētās parafiskālās nodevas veidā.

| (33) | Pēc tam kad Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, AEEG ar Delibera Nr. 190/06 uzņēmumiem Terni Likumā Nr. 80/2005 paredzētos maksājumus nodrošināja pret atbalsta atlīdzināšanas risku. |
| --- | --- |

(33)

Pēc tam kad Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, AEEG ar Delibera Nr. 190/06 uzņēmumiem Terni Likumā Nr. 80/2005 paredzētos maksājumus nodrošināja pret atbalsta atlīdzināšanas risku.

| (34) | Tajā pašā Delibera AEEG paredzēja alternatīvu iespēju 2006. gadā izmaksāt avansā atbalsta summu, kas būtu jāizmaksā līdz iepriekšējā tarifa piemērošanas beigu posmam (2007. gadā) saskaņā ar Likumu Nr. 9/1991. AEEG neprasīja garantiju par šīm summām. Uzņēmumi Terni atbalstīja šo pieeju, un AEEG to ieviesa. |
| --- | --- |

(34)

Tajā pašā Delibera AEEG paredzēja alternatīvu iespēju 2006. gadā izmaksāt avansā atbalsta summu, kas būtu jāizmaksā līdz iepriekšējā tarifa piemērošanas beigu posmam (2007. gadā) saskaņā ar Likumu Nr. 9/1991. AEEG neprasīja garantiju par šīm summām. Uzņēmumi Terni atbalstīja šo pieeju, un AEEG to ieviesa.

| (35) | Izņemot iepriekš 34. punktā minētos avansa maksājumus, visus citus saskaņā ar Likumu Nr. 80/2005 Cassa Conguaglio izsniegtos maksājumus uzņēmumiem sedz garantija. |
| --- | --- |

(35)

Izņemot iepriekš 34. punktā minētos avansa maksājumus, visus citus saskaņā ar Likumu Nr. 80/2005 Cassa Conguaglio izsniegtos maksājumus uzņēmumiem sedz garantija.

III.   LĒMUMS UZSĀKT PROCEDŪRU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

| (36) | Komisijas lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu bija balstīts uz 37.–41. punktā aprakstītajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(36)

Komisijas lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu bija balstīts uz 37.–41. punktā aprakstītajiem iemesliem.

| (37) | Komisija izteica šaubas, vai preferenciālo tarifu var uzskatīt par kompensējošu pasākumu, jo Società Terni nacionalizācijas brīdī bija valsts uzņēmums. Tā kā valsts nevar ekspropriēt pati sev, Komisijai bija šaubas, vai Società Terni aktīvu nodošanu ENEL var uzskatīt par ekspropriāciju, par kuru Società Terni pienākas kompensācija, un izteica hipotēzi, ka šo nodošanu varētu uzskatīt vienkārši par valsts aktīvu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(37)

Komisija izteica šaubas, vai preferenciālo tarifu var uzskatīt par kompensējošu pasākumu, jo Società Terni nacionalizācijas brīdī bija valsts uzņēmums. Tā kā valsts nevar ekspropriēt pati sev, Komisijai bija šaubas, vai Società Terni aktīvu nodošanu ENEL var uzskatīt par ekspropriāciju, par kuru Società Terni pienākas kompensācija, un izteica hipotēzi, ka šo nodošanu varētu uzskatīt vienkārši par valsts aktīvu pārstrukturēšanu.

| (38) | Komisija norādīja, ka, pat pieļaujot kompensācijas pasākumu, saglabātos šaubas par kompensācijas proporcionalitāti Società Terni ciestajam finansiālajam kaitējumam. Komisija īpaši izteica šaubas, vai pēc 44 gadiem kompensācija joprojām būtu attaisnota. |
| --- | --- |

(38)

Komisija norādīja, ka, pat pieļaujot kompensācijas pasākumu, saglabātos šaubas par kompensācijas proporcionalitāti Società Terni ciestajam finansiālajam kaitējumam. Komisija īpaši izteica šaubas, vai pēc 44 gadiem kompensācija joprojām būtu attaisnota.

| (39) | Komisija uzsvēra, ka tarifa būtība liekas mainījusies, kopš ENEL vairs nepārvalda shēmu un neuzņemas tās radīto finanšu slogu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija uzsvēra, ka tarifa būtība liekas mainījusies, kopš ENEL vairs nepārvalda shēmu un neuzņemas tās radīto finanšu slogu.

| (40) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru bija balstīts arī uz EOTK Lēmumu 83/396. Komisijas 1983. gada 29. jūnija Lēmums par atbalstu, ko Itālijas valdība plāno piešķirt konkrētiem tērauda ražotājiem (9), ar kuru atbalstu liedza Società Terni, un Tiesas spriedums lietā C 99/92 (10), ar ko Tiesa atbalstīja iepriekš minēto EOTK Lēmumu, ir pierādījums, ka Terni tarifs jau atzīts par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(40)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru bija balstīts arī uz EOTK Lēmumu 83/396. Komisijas 1983. gada 29. jūnija Lēmums par atbalstu, ko Itālijas valdība plāno piešķirt konkrētiem tērauda ražotājiem (9), ar kuru atbalstu liedza Società Terni, un Tiesas spriedums lietā C 99/92 (10), ar ko Tiesa atbalstīja iepriekš minēto EOTK Lēmumu, ir pierādījums, ka Terni tarifs jau atzīts par valsts atbalstu.

| (41) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika norādīts arī tas, ka ThyssenKrupp vēl nav atmaksājis Itālijas piešķirto valsts atbalstu, kas tika atzīts par nesaderīgu (11), un tādējādi saskaņā ar Deggendorf
   (12) judikatūru nevar saņemt nekādu turpmāku valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(41)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika norādīts arī tas, ka ThyssenKrupp vēl nav atmaksājis Itālijas piešķirto valsts atbalstu, kas tika atzīts par nesaderīgu (11), un tādējādi saskaņā ar Deggendorf
   (12) judikatūru nevar saņemt nekādu turpmāku valsts atbalstu.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (42) | Lielākā daļa uzņēmumu Terni iesniegto apsvērumu par Società Terni kā ente pubblico economico (valsts ekonomiskas struktūrvienības) darbību, uzņēmuma aktīvu nodošanas darbības raksturu, tarifa kompensējošo raksturu, EOTK Lēmuma interpretāciju un Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu, kā arī Cassa Conguaglio lomu gandrīz sakrīt ar Itālijas apsvērumiem, kas izklāstīti 52.–69. punktā. Tāpēc 43.–51. punktā tiks minēts tikai ieskats uzņēmumu Terni apsvērumos un daži papildus iesniegtie elementi. |
| --- | --- |

(42)

Lielākā daļa uzņēmumu Terni iesniegto apsvērumu par Società Terni kā ente pubblico economico (valsts ekonomiskas struktūrvienības) darbību, uzņēmuma aktīvu nodošanas darbības raksturu, tarifa kompensējošo raksturu, EOTK Lēmuma interpretāciju un Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu, kā arī Cassa Conguaglio lomu gandrīz sakrīt ar Itālijas apsvērumiem, kas izklāstīti 52.–69. punktā. Tāpēc 43.–51. punktā tiks minēts tikai ieskats uzņēmumu Terni apsvērumos un daži papildus iesniegtie elementi.

| (43) | Kā apgalvo uzņēmumi Terni, tarifs ir likumīga kompensācija, kas Società Terni tika piešķirta pēc tās aktīvu ekspropriācijas, un to nevar uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(43)

Kā apgalvo uzņēmumi Terni, tarifs ir likumīga kompensācija, kas Società Terni tika piešķirta pēc tās aktīvu ekspropriācijas, un to nevar uzskatīt par valsts atbalstu.

| (44) | Attiecībā uz kompensācijas atbilstību uzņēmumi Terni atgādina tarifa vēsturi, atzīmējot, ka visi Terni tarifa pagarinājumi pēc 1991. gada tika piešķirti reizē ar vispārējo hidroelektrisko koncesiju atjaunošanu citiem ražotājiem, un tādējādi saskaņā ar principu, ka nedrīkst pastāvēt diskriminācija starp Terni un citiem pašražotājiem, kuriem nav veikta ekspropriēšana, un kuri attiecīgi var turpināt ražot un patērēt elektroenerģiju par ļoti zemu cenu. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz kompensācijas atbilstību uzņēmumi Terni atgādina tarifa vēsturi, atzīmējot, ka visi Terni tarifa pagarinājumi pēc 1991. gada tika piešķirti reizē ar vispārējo hidroelektrisko koncesiju atjaunošanu citiem ražotājiem, un tādējādi saskaņā ar principu, ka nedrīkst pastāvēt diskriminācija starp Terni un citiem pašražotājiem, kuriem nav veikta ekspropriēšana, un kuri attiecīgi var turpināt ražot un patērēt elektroenerģiju par ļoti zemu cenu.

| (45) | Uzņēmumi Terni atzīmē arī to, ka zemāka elektroenerģijas tarifa veidā saņemtie finanšu līdzekļi nekad nav pārsnieguši starpību starp enerģijas cenu tirgū un pašu saražotās elektroenerģijas cenu. |
| --- | --- |

(45)

Uzņēmumi Terni atzīmē arī to, ka zemāka elektroenerģijas tarifa veidā saņemtie finanšu līdzekļi nekad nav pārsnieguši starpību starp enerģijas cenu tirgū un pašu saražotās elektroenerģijas cenu.

| (46) | Uzņēmumi Terni apgalvo, ka pasākums neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm šādu iemeslu dēļ:






  a) | Cementir. Spoleto rūpnīcā (rūpnīca, kurai piemēro preferenciālo tarifa likmi) Cementir ražo un tirgo galvenokārt cementu, ko izmanto celtniecības nozarē. Cementu ir grūti aizstāt ar citiem produktiem. Tā kā to transportēt nav ekonomiski, cementa tirgus ģeogrāfija nav plaša – tas ir reģionāls vai starpreģionāls tirgus. Cementa imports Itālijā ir nenozīmīgs, jo tas veido tikai 5 % no kopējā pieprasījuma Itālijā, un Cementir tirgo visu Spoleto rūpnīcā saražoto produkciju centrālajā Itālijā; |
| --- | --- | --- |

(46)

Uzņēmumi Terni apgalvo, ka pasākums neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm šādu iemeslu dēļ:

a)

Cementir. Spoleto rūpnīcā (rūpnīca, kurai piemēro preferenciālo tarifa likmi) Cementir ražo un tirgo galvenokārt cementu, ko izmanto celtniecības nozarē. Cementu ir grūti aizstāt ar citiem produktiem. Tā kā to transportēt nav ekonomiski, cementa tirgus ģeogrāfija nav plaša – tas ir reģionāls vai starpreģionāls tirgus. Cementa imports Itālijā ir nenozīmīgs, jo tas veido tikai 5 % no kopējā pieprasījuma Itālijā, un Cementir tirgo visu Spoleto rūpnīcā saražoto produkciju centrālajā Itālijā;

| b) | Nuova Terni Industrie Chimiche. Rūpnīca, kurai piemēro preferenciālo tarifa likmi un kura ražo amonjaku un slāpekļskābi. Amonjaku ir ekonomiski transportēt tikai pa jūru, un konkrētajām ostām jābūt attiecīgi aprīkotām tā glabāšanai. Centrālajā Itālijā nav šādu glabāšanas iekārtu. Tas pats attiecas uz slāpekļskābi. Tāpēc uzņēmumi Terni apgalvo, ka tirgus ģeogrāfija nav plaša – labākajā gadījumā tā sasniedz valsts mērogu. Pieprasījumu valstī pilnīgi nodrošina iekšzemes ražošana, un nav tirdzniecības plūsmu; |
| --- | --- |

b)

Nuova Terni Industrie Chimiche. Rūpnīca, kurai piemēro preferenciālo tarifa likmi un kura ražo amonjaku un slāpekļskābi. Amonjaku ir ekonomiski transportēt tikai pa jūru, un konkrētajām ostām jābūt attiecīgi aprīkotām tā glabāšanai. Centrālajā Itālijā nav šādu glabāšanas iekārtu. Tas pats attiecas uz slāpekļskābi. Tāpēc uzņēmumi Terni apgalvo, ka tirgus ģeogrāfija nav plaša – labākajā gadījumā tā sasniedz valsts mērogu. Pieprasījumu valstī pilnīgi nodrošina iekšzemes ražošana, un nav tirdzniecības plūsmu;

| c) | ThyssenKrupp. Uzņēmumi Terni apgalvo, ka tērauda izstrādājumu izplatīšanas (nevis ražošanas vai tirdzniecības) tirgus ir valsts mērogā. Konkrēti Terni rūpnīca ThyssenKrupp tikai 6 % no savas produkcijas tirgo Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

c)

ThyssenKrupp. Uzņēmumi Terni apgalvo, ka tērauda izstrādājumu izplatīšanas (nevis ražošanas vai tirdzniecības) tirgus ir valsts mērogā. Konkrēti Terni rūpnīca ThyssenKrupp tikai 6 % no savas produkcijas tirgo Eiropas Savienībā.

| (47) | Uzņēmumi Terni apgalvo, ka pastāv tiesiskā paļāvība divu iemeslu dēļ:






  a) | pirmkārt, Itālijas iestādes AEEG adresētajā vēstulē skaidri formulējušas, ka tarifam ir kompensējošs raksturs un par esošā tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumu nav jāziņo Komisijai, kā noteikts valsts atbalsta noteikumos (13); |
| --- | --- | --- |

(47)

Uzņēmumi Terni apgalvo, ka pastāv tiesiskā paļāvība divu iemeslu dēļ:

a)

pirmkārt, Itālijas iestādes AEEG adresētajā vēstulē skaidri formulējušas, ka tarifam ir kompensējošs raksturs un par esošā tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumu nav jāziņo Komisijai, kā noteikts valsts atbalsta noteikumos (13);

| b) | otrkārt, Komisija nav iebildusi pret konkrēto pasākumu ne tad, kad tas tika pirmo reizi pagarināts ar Likumu Nr. 9/1991 (apstiprināts saistībā ar Lietu NN 52/1991), ne tad, kad tikai iesniegta informācija par otro pagarinājumu saistībā ar citu valsts atbalsta procedūru (C 13/06). |
| --- | --- |

b)

otrkārt, Komisija nav iebildusi pret konkrēto pasākumu ne tad, kad tas tika pirmo reizi pagarināts ar Likumu Nr. 9/1991 (apstiprināts saistībā ar Lietu NN 52/1991), ne tad, kad tikai iesniegta informācija par otro pagarinājumu saistībā ar citu valsts atbalsta procedūru (C 13/06).

| (48) | Uzņēmumi Terni tālāk apgalvo, ka tad, kad par Likuma Nr. 80/2005 (ar ko piešķir preferenciālu tarifu konkrētiem energoietilpīgiem uzņēmumiem Sardīnijā, Lieta C 13/06) 11. panta 12. punktu tika paziņots Komisijai, Itālijas iestādes iesniedza informāciju un paskaidrojumus arī par Terni tarifu, tāpēc ziņojumu var uzskatīt par pilnīgu 4. panta 5. punkta nozīmē 1999. gada 22. marta Regulā EK Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14), Komisija nav pieņēmusi lēmumu divu mēnešu laikā, un tādējādi, pat ja tarifs tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, kas nav šis gadījums, tas būtu uzskatāms par apstiprinātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 5. punktu (15). |
| --- | --- |

(48)

Uzņēmumi Terni tālāk apgalvo, ka tad, kad par Likuma Nr. 80/2005 (ar ko piešķir preferenciālu tarifu konkrētiem energoietilpīgiem uzņēmumiem Sardīnijā, Lieta C 13/06) 11. panta 12. punktu tika paziņots Komisijai, Itālijas iestādes iesniedza informāciju un paskaidrojumus arī par Terni tarifu, tāpēc ziņojumu var uzskatīt par pilnīgu 4. panta 5. punkta nozīmē 1999. gada 22. marta Regulā EK Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14), Komisija nav pieņēmusi lēmumu divu mēnešu laikā, un tādējādi, pat ja tarifs tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, kas nav šis gadījums, tas būtu uzskatāms par apstiprinātu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 5. punktu (15).

| (49) | Uzņēmumi Terni uzsver, ka to labticību apstiprina tas, ka šaubu gadījumā par tarifa saderību, ThyssenKrupp noteikti nebūtu veicis liela mēroga ieguldījumus Terni rajonā. |
| --- | --- |

(49)

Uzņēmumi Terni uzsver, ka to labticību apstiprina tas, ka šaubu gadījumā par tarifa saderību, ThyssenKrupp noteikti nebūtu veicis liela mēroga ieguldījumus Terni rajonā.

| (50) | Uzņēmumi Terni atzīmē, ka, ja nebūtu Likuma Nr. 80/2005, tie līdz 2007. gada 31. decembrim būtu izmantojuši preferenciālo tarifu saskaņā ar Likuma Nr. 9/1991 (ko Komisija ir apstiprinājusi) 20. panta 4. punktu. AEEG deva atļauju Cassa Conguaglio 2006. gadā izmaksāt (kā avansa maksājumu) tikai tās summas, kas būtu jāizmaksā 2007. gadā (16). Tāpēc līdz 2006. gada 31. decembrim saņemtās summas jāuzskata par apstiprinātām. Uzņēmumi apgalvo, ka Likuma Nr. 80/2005 noteikumi attiecībā uz šīm summām faktiski nav īstenoti. |
| --- | --- |

(50)

Uzņēmumi Terni atzīmē, ka, ja nebūtu Likuma Nr. 80/2005, tie līdz 2007. gada 31. decembrim būtu izmantojuši preferenciālo tarifu saskaņā ar Likuma Nr. 9/1991 (ko Komisija ir apstiprinājusi) 20. panta 4. punktu. AEEG deva atļauju Cassa Conguaglio 2006. gadā izmaksāt (kā avansa maksājumu) tikai tās summas, kas būtu jāizmaksā 2007. gadā (16). Tāpēc līdz 2006. gada 31. decembrim saņemtās summas jāuzskata par apstiprinātām. Uzņēmumi apgalvo, ka Likuma Nr. 80/2005 noteikumi attiecībā uz šīm summām faktiski nav īstenoti.

| (51) | Attiecībā uz Deggendorf judikatūru ThyssenKrupp principā izsaka gatavību atmaksāt atbalstu, ja tiks panākta vienošanās par atmaksājamo summu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz Deggendorf judikatūru ThyssenKrupp principā izsaka gatavību atmaksāt atbalstu, ja tiks panākta vienošanās par atmaksājamo summu.

V.   ITĀLIJAS IESTĀŽU APSVĒRUMI

| (52) | Itālija apgalvo, ka Terni ražošanas aktīvi tika nacionalizēti ar izņēmumu no vispārējiem nacionalizācijas likuma noteikumiem, pēc kuriem pašražotājiem netiek veikta ekspropriēšana. 1962. gada nacionalizācijas likuma pamatā bija Itālijas Konstitūcijas 43. pants, kas noteica, ka atsevišķi uzņēmumi, kas veic pakalpojumus galvenokārt valsts interesēs vai enerģijas nozarē, var tikt nodoti valstij ar ekspropriāciju, ja tiek izmaksāta kompensācija. |
| --- | --- |

(52)

Itālija apgalvo, ka Terni ražošanas aktīvi tika nacionalizēti ar izņēmumu no vispārējiem nacionalizācijas likuma noteikumiem, pēc kuriem pašražotājiem netiek veikta ekspropriēšana. 1962. gada nacionalizācijas likuma pamatā bija Itālijas Konstitūcijas 43. pants, kas noteica, ka atsevišķi uzņēmumi, kas veic pakalpojumus galvenokārt valsts interesēs vai enerģijas nozarē, var tikt nodoti valstij ar ekspropriāciju, ja tiek izmaksāta kompensācija.

| (53) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par valsts uzņēmuma aktīvu ekspropriēšanu Itālija apgalvo, ka ne Konstitūcijas 42., ne 43. pantā nav noteikts, ka ekspropriēšanu var veikt tikai privātam īpašumam. Itālija apgalvo, ka Società Terni elektroenerģijas nozares ekspropriēšana bija juridiski nepieciešama, jo Terni bija “ente pubblico economico” pārziņā, kuram pretēji “ente pubblico” (valsts struktūrvienībai) bija jādarbojas pēc tirgus principiem. Nacionalizācijas likums neparedzēja nekādu kompensāciju valsts uzņēmumiem vārda īstajā nozīmē, bet Terni tā tika paredzēta, ņemot vērā tā atšķirīgo statusu un darbības veidu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par valsts uzņēmuma aktīvu ekspropriēšanu Itālija apgalvo, ka ne Konstitūcijas 42., ne 43. pantā nav noteikts, ka ekspropriēšanu var veikt tikai privātam īpašumam. Itālija apgalvo, ka Società Terni elektroenerģijas nozares ekspropriēšana bija juridiski nepieciešama, jo Terni bija “ente pubblico economico” pārziņā, kuram pretēji “ente pubblico” (valsts struktūrvienībai) bija jādarbojas pēc tirgus principiem. Nacionalizācijas likums neparedzēja nekādu kompensāciju valsts uzņēmumiem vārda īstajā nozīmē, bet Terni tā tika paredzēta, ņemot vērā tā atšķirīgo statusu un darbības veidu.

| (54) | Attiecībā uz Terni īpašumtiesību struktūru, Itālija uzsver, ka Terni bija akciju sabiedrība (società per azioni), kuras lielākā kapitāla daļa piederēja valstij, bet mazākas daļas piederēja arī daudziem privātiem ieguldītājiem. Itālija ir iesniegusi dokumentus, kas pierāda, ka Terni kapitāls piederēja arī privātiem īpašniekiem un uzņēmuma akcijas tika kotētas biržā. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz Terni īpašumtiesību struktūru, Itālija uzsver, ka Terni bija akciju sabiedrība (società per azioni), kuras lielākā kapitāla daļa piederēja valstij, bet mazākas daļas piederēja arī daudziem privātiem ieguldītājiem. Itālija ir iesniegusi dokumentus, kas pierāda, ka Terni kapitāls piederēja arī privātiem īpašniekiem un uzņēmuma akcijas tika kotētas biržā.

| (55) | Kā apgalvo Itālija, nedodot Terni tiesības uz atbilstošu kompensāciju, kāda pienāktos privātam uzņēmumam, būtu pārkāpts EK līguma 295. pantā noteiktais īpašumtiesību neitralitātes princips. |
| --- | --- |

(55)

Kā apgalvo Itālija, nedodot Terni tiesības uz atbilstošu kompensāciju, kāda pienāktos privātam uzņēmumam, būtu pārkāpts EK līguma 295. pantā noteiktais īpašumtiesību neitralitātes princips.

| (56) | Itālija min vairākus Corte di Cassazione spriedumus un Consiglio di Stato nolēmumus, ar kuriem šīs tiesas ir apstiprinājušas, ka ar Terni tarifa piešķiršanu uzņēmums tika nostādīts tādā pašā līmenī kā elektroenerģijas pašražotāji no atjaunīgajiem enerģijas avotiem, un tāpēc likmi nevar paaugstināt, piemērojot papildu maksu, kas pašražotājiem netiek prasīta. |
| --- | --- |

(56)

Itālija min vairākus Corte di Cassazione spriedumus un Consiglio di Stato nolēmumus, ar kuriem šīs tiesas ir apstiprinājušas, ka ar Terni tarifa piešķiršanu uzņēmums tika nostādīts tādā pašā līmenī kā elektroenerģijas pašražotāji no atjaunīgajiem enerģijas avotiem, un tāpēc likmi nevar paaugstināt, piemērojot papildu maksu, kas pašražotājiem netiek prasīta.

| (57) | Attiecībā uz citiem elektroenerģijas ražotājiem, kuriem arī tika veikta ekspropriēšana, Itālija apgalvo, ka, izņemot Terni, visi ekspropriētie ražotāji bija uzņēmumi, kas nodarbojās tikai vai galvenokārt ar elektroenerģijas ražošanu, importu vai piegādi. Pamatnoteikums paredz, ka valsts izmaksātā kompensācija ir atkarīga no aktīvu tirgus vērtības, ko atkarībā no uzņēmuma veida aprēķina dažādi. Aktīvu tīrā grāmatvedības vērtība tika uzskatīta par atsauces vērtību, bet tā tika labota, ņemot vērā citus faktorus, ko Itālija sīkāk neuzrādīja. Itālijas apsvērumos teikts, ka hidroelektroenerģijas ražotājiem kompensācija tika aprēķināta, ņemot vērā atlikušo koncesijas termiņu. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz citiem elektroenerģijas ražotājiem, kuriem arī tika veikta ekspropriēšana, Itālija apgalvo, ka, izņemot Terni, visi ekspropriētie ražotāji bija uzņēmumi, kas nodarbojās tikai vai galvenokārt ar elektroenerģijas ražošanu, importu vai piegādi. Pamatnoteikums paredz, ka valsts izmaksātā kompensācija ir atkarīga no aktīvu tirgus vērtības, ko atkarībā no uzņēmuma veida aprēķina dažādi. Aktīvu tīrā grāmatvedības vērtība tika uzskatīta par atsauces vērtību, bet tā tika labota, ņemot vērā citus faktorus, ko Itālija sīkāk neuzrādīja. Itālijas apsvērumos teikts, ka hidroelektroenerģijas ražotājiem kompensācija tika aprēķināta, ņemot vērā atlikušo koncesijas termiņu.

| (58) | Itālija apgalvo, ka gan sākotnējā tarifa piemērošana Terni, kas uzskatāma par likumīgu kompensāciju par tās aktīvu ekspropriēšanu, gan tās turpmākie pagarinājumi netika uzskatīti par valsts atbalstu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Itālija citē vairākus Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumus, kas attiecas uz uzņēmumiem izsniegtu konkrētu kompensāciju veidu rakstura neatbilstību atbalstam (17), īpaši uz kompensācijām par zaudējumiem un pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. |
| --- | --- |

(58)

Itālija apgalvo, ka gan sākotnējā tarifa piemērošana Terni, kas uzskatāma par likumīgu kompensāciju par tās aktīvu ekspropriēšanu, gan tās turpmākie pagarinājumi netika uzskatīti par valsts atbalstu. Lai pamatotu šo apgalvojumu, Itālija citē vairākus Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumus, kas attiecas uz uzņēmumiem izsniegtu konkrētu kompensāciju veidu rakstura neatbilstību atbalstam (17), īpaši uz kompensācijām par zaudējumiem un pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

| (59) | Attiecībā uz valsts atbalsta atļauju Terni tarifam Itālija uzsver, ka Likums Nr. 9/1991, kas nosaka tarifa pirmo pagarinājumu, tika iesniegts Komisijai, un tā to apstiprināja. Tas pats attiecas uz turpmākajiem tarifa termiņa pagarinājumiem, kas tika piešķirti reizē ar hidroelektrisko koncesiju pagarinājumu hidroenerģijas ražotājiem un pret kuriem Komisijai nekad nav bijuši iebildumi. Tāpēc Itālija uzskata, ka Terni tarifs būtu jāuzskata par apstiprinātu pasākumu, kas nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz valsts atbalsta atļauju Terni tarifam Itālija uzsver, ka Likums Nr. 9/1991, kas nosaka tarifa pirmo pagarinājumu, tika iesniegts Komisijai, un tā to apstiprināja. Tas pats attiecas uz turpmākajiem tarifa termiņa pagarinājumiem, kas tika piešķirti reizē ar hidroelektrisko koncesiju pagarinājumu hidroenerģijas ražotājiem un pret kuriem Komisijai nekad nav bijuši iebildumi. Tāpēc Itālija uzskata, ka Terni tarifs būtu jāuzskata par apstiprinātu pasākumu, kas nav valsts atbalsts.

| (60) | Itālija apgalvo, ka tā vienmēr ir rīkojusies labticīgi. Tā neziņoja par Terni tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumu atbilstīgi EK līguma 88. panta 3. punktam tāpēc, ka no tās viedokļa tas nebija uzskatāms par valsts atbalstu. Itālija uzsver, ka Komisija bija informēta par šā pasākuma esību (2005. gada novembra ziņojums un 2006. gada februāra vēstule). |
| --- | --- |

(60)

Itālija apgalvo, ka tā vienmēr ir rīkojusies labticīgi. Tā neziņoja par Terni tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumu atbilstīgi EK līguma 88. panta 3. punktam tāpēc, ka no tās viedokļa tas nebija uzskatāms par valsts atbalstu. Itālija uzsver, ka Komisija bija informēta par šā pasākuma esību (2005. gada novembra ziņojums un 2006. gada februāra vēstule).

| (61) | Attiecībā uz otrā pagarinājuma politikas iemesliem Itālija apgalvo, ka tarifs ir nepieciešams, lai izveidotu vienādus noteikumus energoietilpīgiem uzņēmumiem Itālijā un to konkurentiem ES (18), kuriem arī tiek piemērotas zemākas cenas par enerģiju (ar tarifa vai līguma palīdzību) elektroenerģijas ražošanas vai transportēšanas infrastruktūru projektu ieviešanas laikā. Ja tarifs tiktu atcelts, minētie uzņēmumi pārceltu savas darbības ārpus ES. Tas nenovēršami novestu pie rūpniecības krīzes un ievērojama bezdarba attiecīgajos reģionos. Tāpēc Itālija uzskata, ka tarifa režīma darbības ilguma pagarināšana būtu jāuzskata par īslaicīgu risinājumu. Itālijā citē Konkurētspējas, enerģētikas un vides augsta līmeņa darba grupas (19) secinājumus, kas kā ilgtermiņa risinājumu min savstarpējo sakaru un infrastruktūras uzlabošanu un kā vidēji ilga termiņa risinājumu – ilgtermiņa piegādes līgumus un sadarbību starp pircējiem un enerģijas piegādātājiem/ražotājiem. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz otrā pagarinājuma politikas iemesliem Itālija apgalvo, ka tarifs ir nepieciešams, lai izveidotu vienādus noteikumus energoietilpīgiem uzņēmumiem Itālijā un to konkurentiem ES (18), kuriem arī tiek piemērotas zemākas cenas par enerģiju (ar tarifa vai līguma palīdzību) elektroenerģijas ražošanas vai transportēšanas infrastruktūru projektu ieviešanas laikā. Ja tarifs tiktu atcelts, minētie uzņēmumi pārceltu savas darbības ārpus ES. Tas nenovēršami novestu pie rūpniecības krīzes un ievērojama bezdarba attiecīgajos reģionos. Tāpēc Itālija uzskata, ka tarifa režīma darbības ilguma pagarināšana būtu jāuzskata par īslaicīgu risinājumu. Itālijā citē Konkurētspējas, enerģētikas un vides augsta līmeņa darba grupas (19) secinājumus, kas kā ilgtermiņa risinājumu min savstarpējo sakaru un infrastruktūras uzlabošanu un kā vidēji ilga termiņa risinājumu – ilgtermiņa piegādes līgumus un sadarbību starp pircējiem un enerģijas piegādātājiem/ražotājiem.

| (62) | Attiecībā uz to, vai kompensācija nav pārmērīga, Itālija izsaka šādus apsvērumus. Ja Terni būtu saglabājis savus ražošanas aktīvus, tas varētu pārdot saražoto enerģiju trešām personām, tādējādi gūstot papildu ienākumus. Terni zaudējumus papildināja gadu gaitā ievērojami augušās elektroenerģijas cenas. Nepabeigtais enerģijas tirgu liberalizācijas process vēl nav devis rezultātus attiecībā uz konkurētspējīgām elektrības cenām, tāpēc pastāv vajadzība turpināt kompensāciju uzņēmumiem Terni. Uzņēmumi Terni pašlaik maksā cenu (EUR 40–72/MWh), kas ir gandrīz tāda pati kā elektroenerģijas cena, ko maksā uzņēmumi ar tādu pašu patēriņa profilu ES. Faktiski, ja Terni būtu paturējis savus aktīvus, tas maksātu no EUR 5–7 par MWh paša saražotās elektroenerģijas. Tāpēc Itālija secina, ka tarifa kompensācija nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz to, vai kompensācija nav pārmērīga, Itālija izsaka šādus apsvērumus. Ja Terni būtu saglabājis savus ražošanas aktīvus, tas varētu pārdot saražoto enerģiju trešām personām, tādējādi gūstot papildu ienākumus. Terni zaudējumus papildināja gadu gaitā ievērojami augušās elektroenerģijas cenas. Nepabeigtais enerģijas tirgu liberalizācijas process vēl nav devis rezultātus attiecībā uz konkurētspējīgām elektrības cenām, tāpēc pastāv vajadzība turpināt kompensāciju uzņēmumiem Terni. Uzņēmumi Terni pašlaik maksā cenu (EUR 40–72/MWh), kas ir gandrīz tāda pati kā elektroenerģijas cena, ko maksā uzņēmumi ar tādu pašu patēriņa profilu ES. Faktiski, ja Terni būtu paturējis savus aktīvus, tas maksātu no EUR 5–7 par MWh paša saražotās elektroenerģijas. Tāpēc Itālija secina, ka tarifa kompensācija nav pārmērīga.

| (63) | Itālija ir iesniegusi privāta konsultanta Energy Advisor S.r.l. veiktu “pētījumu” par uzņēmumiem Terni. Pētījums, ko drīzāk jānosauc vienkārši par “aprēķinu”, jo sastāv no vienas tabulas un dažām lappusēm metodisku skaidrojumu, veikts ar mērķi novērtēt elektroenerģijas aktīvu vērtību un salīdzināt šo rādītāju ar Terni piemēroto kumulatīvo tarifa atvieglojumu. Pētījumā par pamatu ņemta elektroenerģijas aktīvu grāmatvedības vērtība, kas aprēķināta 2006. gadam, ņemot vērā inflāciju. Tālāk pētījumā aprēķināta Terni tarifa tīrā priekšrocība. No 1963. gada līdz 1999. gadam pētījumā noteikta starpība starp salīdzināma klienta maksāto cenu par elektroenerģiju gadā (2. alternatīva) un uzņēmumiem Terni piemēroto cenu par elektroenerģiju gadā, pamatojoties uz “pašu produkcijas cenu” (1. alternatīva). Šajā aprēķinā salīdzināmais klients ir elektroenerģijas pašražotājs (cita starpā atbrīvots no maksas sovrapprezzo termico [papildmaksa par termisko enerģiju]). No 2000. gada līdz 2006. gadam tarifa priekšrocību aprēķināja kā starpību starp gada maksu, ko Terni būtu maksājis, ja tarifu aprēķinātu, balstoties uz pašu produkcijas cenu (1. alternatīva pēc tarifa reformas vairs nebija iespējama), un cenu, ko Terni faktiski maksāja pēc “salīdzināmā klienta” metodes (2. alternatīva). Pētījuma rezultāti īsumā ir šādi:






  a) | pašreizējā Terni aktīvu vērtība (2006. gadā) – EUR 1 687 745 045,19; |
| --- | --- | --- |

(63)

Itālija ir iesniegusi privāta konsultanta Energy Advisor S.r.l. veiktu “pētījumu” par uzņēmumiem Terni. Pētījums, ko drīzāk jānosauc vienkārši par “aprēķinu”, jo sastāv no vienas tabulas un dažām lappusēm metodisku skaidrojumu, veikts ar mērķi novērtēt elektroenerģijas aktīvu vērtību un salīdzināt šo rādītāju ar Terni piemēroto kumulatīvo tarifa atvieglojumu. Pētījumā par pamatu ņemta elektroenerģijas aktīvu grāmatvedības vērtība, kas aprēķināta 2006. gadam, ņemot vērā inflāciju. Tālāk pētījumā aprēķināta Terni tarifa tīrā priekšrocība. No 1963. gada līdz 1999. gadam pētījumā noteikta starpība starp salīdzināma klienta maksāto cenu par elektroenerģiju gadā (2. alternatīva) un uzņēmumiem Terni piemēroto cenu par elektroenerģiju gadā, pamatojoties uz “pašu produkcijas cenu” (1. alternatīva). Šajā aprēķinā salīdzināmais klients ir elektroenerģijas pašražotājs (cita starpā atbrīvots no maksas sovrapprezzo termico [papildmaksa par termisko enerģiju]). No 2000. gada līdz 2006. gadam tarifa priekšrocību aprēķināja kā starpību starp gada maksu, ko Terni būtu maksājis, ja tarifu aprēķinātu, balstoties uz pašu produkcijas cenu (1. alternatīva pēc tarifa reformas vairs nebija iespējama), un cenu, ko Terni faktiski maksāja pēc “salīdzināmā klienta” metodes (2. alternatīva). Pētījuma rezultāti īsumā ir šādi:

a)

pašreizējā Terni aktīvu vērtība (2006. gadā) – EUR 1 687 745 045,19;

| b) | tarifa priekšrocība (arī aprēķināta 2006. gadam) – EUR 1 400 895 446,90. |
| --- | --- |

b)

tarifa priekšrocība (arī aprēķināta 2006. gadam) – EUR 1 400 895 446,90.

| (64) | Tāpēc pētījumā apgalvots, ka par Terni zaudējumiem samaksātā kompensācija nav pārmērīga. Arī paredzamās tarifa priekšrocības aprēķins, ko Terni saņems līdz 2010. gadam, rāda, ka kompensācija nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(64)

Tāpēc pētījumā apgalvots, ka par Terni zaudējumiem samaksātā kompensācija nav pārmērīga. Arī paredzamās tarifa priekšrocības aprēķins, ko Terni saņems līdz 2010. gadam, rāda, ka kompensācija nav pārmērīga.

| (65) | Attiecībā uz EOTK Lēmumu 83/396 un Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu C-99/92 Itālija izsaka šādus atzinumus. EOTK Lēmums neattiecas uz Cementir un Nuova Terni, kas nekad nav darbojušies tērauda nozarē. EOTK Lēmums attiecās uz valsts atbalsta saderību, kas piešķirts kompensācijas veidā par tarifa komponenti sovrapprezzo termico rūpnīcai, kas pieder Terni tērauda ražošanas nozarei, bet atrodas Loveres pilsētā Lombardijā, nevis Terni rajonā. Šo atbalstu varēja piešķirt tikai privātiem tērauda ražotājiem. EOTK Lēmums noteica, ka, Terni kļūstot par valsts uzņēmumu, Loveres rūpnīca vairs nevar saņemt šo atbalstu. Prejudiciālais Tiesas nolēmums attiecās uz iespējamo diskrimināciju starp privātajiem un valsts ražotājiem. Tas apstiprināja EOTK Lēmumu, apgalvojot, ka nav diskriminējoši paredzēt atšķirīgus atbalsta pasākumus privātiem un valsts ražotājiem. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz EOTK Lēmumu 83/396 un Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu C-99/92 Itālija izsaka šādus atzinumus. EOTK Lēmums neattiecas uz Cementir un Nuova Terni, kas nekad nav darbojušies tērauda nozarē. EOTK Lēmums attiecās uz valsts atbalsta saderību, kas piešķirts kompensācijas veidā par tarifa komponenti sovrapprezzo termico rūpnīcai, kas pieder Terni tērauda ražošanas nozarei, bet atrodas Loveres pilsētā Lombardijā, nevis Terni rajonā. Šo atbalstu varēja piešķirt tikai privātiem tērauda ražotājiem. EOTK Lēmums noteica, ka, Terni kļūstot par valsts uzņēmumu, Loveres rūpnīca vairs nevar saņemt šo atbalstu. Prejudiciālais Tiesas nolēmums attiecās uz iespējamo diskrimināciju starp privātajiem un valsts ražotājiem. Tas apstiprināja EOTK Lēmumu, apgalvojot, ka nav diskriminējoši paredzēt atšķirīgus atbalsta pasākumus privātiem un valsts ražotājiem.

| (66) | Tāpēc Itālija uzskata, ka ne EOTK Lēmums, ne Tiesas nolēmums neattiecas uz šo lietu, bet gan uz sovrapprezzo termico, ko maksā Loveres rūpnīca, un nevis uz īpašo vispārējo tarifu, kas piešķirts trijām rūpnīcām Terni rajonā. |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc Itālija uzskata, ka ne EOTK Lēmums, ne Tiesas nolēmums neattiecas uz šo lietu, bet gan uz sovrapprezzo termico, ko maksā Loveres rūpnīca, un nevis uz īpašo vispārējo tarifu, kas piešķirts trijām rūpnīcām Terni rajonā.

| (67) | Itālija uzsver arī to, ka Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktā noteiktais tarifa termiņa pagarinājums ir saistīts ar plašu ieguldījumu programmu, ko ThyssenKrupp ievieš Terni-Narni rūpnieciskajā rajonā. Īstenojot šo darbības plānu, rajonā tiks celta jauna, jaudīga elektroenerģijas ražotne. Tāpēc tarifs ir kā pagaidu risinājums, kamēr šī jaudīgā ražotne būs gatava, un tā atcelšana apdraudētu pašreizējos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(67)

Itālija uzsver arī to, ka Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktā noteiktais tarifa termiņa pagarinājums ir saistīts ar plašu ieguldījumu programmu, ko ThyssenKrupp ievieš Terni-Narni rūpnieciskajā rajonā. Īstenojot šo darbības plānu, rajonā tiks celta jauna, jaudīga elektroenerģijas ražotne. Tāpēc tarifs ir kā pagaidu risinājums, kamēr šī jaudīgā ražotne būs gatava, un tā atcelšana apdraudētu pašreizējos ieguldījumus.

| (68) | Attiecībā uz Cassa Conguaglio būtību un lomu Itālija apgalvo, ka tā ir vienkārši tehnisks starpnieks, kuras uzdevums ir ievākt un sadalīt naudas plūsmas. Tarifu noteikšanā Cassa Conguaglio nav nekādas ietekmes, un tās rīcībā nav fondi. Tāpēc, kā apgalvo Itālija, a) līdzekļi, kas ir Cassa Conguaglio rīcībā, nav valsts līdzekļi, ņemot vērā Tiesas judikatūru (20), un b) izmaiņas īpašo tarifu administrācijā, 2004. gadā piesaistot Cassa Conguaglio, neietekmē tarifa kompensējošo raksturu. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz Cassa Conguaglio būtību un lomu Itālija apgalvo, ka tā ir vienkārši tehnisks starpnieks, kuras uzdevums ir ievākt un sadalīt naudas plūsmas. Tarifu noteikšanā Cassa Conguaglio nav nekādas ietekmes, un tās rīcībā nav fondi. Tāpēc, kā apgalvo Itālija, a) līdzekļi, kas ir Cassa Conguaglio rīcībā, nav valsts līdzekļi, ņemot vērā Tiesas judikatūru (20), un b) izmaiņas īpašo tarifu administrācijā, 2004. gadā piesaistot Cassa Conguaglio, neietekmē tarifa kompensējošo raksturu.

| (69) | Attiecībā uz Deggendorf judikatūru Itālija informē Komisiju, ka pilda saņemto rīkojumu atgūt līdzekļus no ThyssenKrupp un ka uzņēmums ir atlicis EUR 865 538 bloķētā kontā atbalsta atlīdzināšanai, kad tiks panākta vienošanās par atmaksājamo summu. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz Deggendorf judikatūru Itālija informē Komisiju, ka pilda saņemto rīkojumu atgūt līdzekļus no ThyssenKrupp un ka uzņēmums ir atlicis EUR 865 538 bloķētā kontā atbalsta atlīdzināšanai, kad tiks panākta vienošanās par atmaksājamo summu.

VI.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (70) | Valsts piešķirta kompensācija par aktīvu ekspropriēšanu parasti nav valsts atbalsts. Tāpēc, vērtējot šo pasākumu, vispirms jāpārliecinās, vai Società Terni hidroelektroenerģijas ražošanas uzņēmumu aktīvu nodošana ENEL radīja nepieciešamību izmaksāt kompensāciju, vai to vajadzēja interpretēt vienkārši kā valsts aktīvu pārstrukturēšanu. Ja atbilde ir tāda, ka kompensācija bijusi attaisnojama, Komisijai jānosaka, cik ilgi un/vai kādā apjomā Terni preferenciālo tarifu var uzskatīt par kompensācijai atbilstošu pasākumu. |
| --- | --- |

(70)

Valsts piešķirta kompensācija par aktīvu ekspropriēšanu parasti nav valsts atbalsts. Tāpēc, vērtējot šo pasākumu, vispirms jāpārliecinās, vai Società Terni hidroelektroenerģijas ražošanas uzņēmumu aktīvu nodošana ENEL radīja nepieciešamību izmaksāt kompensāciju, vai to vajadzēja interpretēt vienkārši kā valsts aktīvu pārstrukturēšanu. Ja atbilde ir tāda, ka kompensācija bijusi attaisnojama, Komisijai jānosaka, cik ilgi un/vai kādā apjomā Terni preferenciālo tarifu var uzskatīt par kompensācijai atbilstošu pasākumu.

| (71) | Kad Società Terni hidroelektroenerģijas ražošanas uzņēmumu aktīvi 1962. gadā tika nodoti ENEL, tas bija ente pubblico economico pārziņā. Kā apgalvo Itālijas iestādes, šādi uzņēmumi bija jāpārvalda pēc tirgus principiem. Valsts bija Società Terni akciju kontrolpaketes turētāja, bet daļa no kapitāla piederēja arī privātiem ieguldītājiem, un uzņēmuma akcijas tika kotētas biržā. Nacionalizācijas likums neparedzēja kompensāciju enti pubblici vārda īstajā nozīmē, bet paredzēja to tādiem enti pubblici economici kā Società Terni. Tas liecina par atšķirīgajiem principiem, pēc kuriem darbojas šie uzņēmumi. Turklāt citiem “tīrajiem” elektroenerģijas ražotājiem tajā pašā laikā tika veikta ekspropriācija, un arī tie saņēma kompensāciju (gan pēc citiem kritērijiem). |
| --- | --- |

(71)

Kad Società Terni hidroelektroenerģijas ražošanas uzņēmumu aktīvi 1962. gadā tika nodoti ENEL, tas bija ente pubblico economico pārziņā. Kā apgalvo Itālijas iestādes, šādi uzņēmumi bija jāpārvalda pēc tirgus principiem. Valsts bija Società Terni akciju kontrolpaketes turētāja, bet daļa no kapitāla piederēja arī privātiem ieguldītājiem, un uzņēmuma akcijas tika kotētas biržā. Nacionalizācijas likums neparedzēja kompensāciju enti pubblici vārda īstajā nozīmē, bet paredzēja to tādiem enti pubblici economici kā Società Terni. Tas liecina par atšķirīgajiem principiem, pēc kuriem darbojas šie uzņēmumi. Turklāt citiem “tīrajiem” elektroenerģijas ražotājiem tajā pašā laikā tika veikta ekspropriācija, un arī tie saņēma kompensāciju (gan pēc citiem kritērijiem).

| (72) | Komisija atzīmē, ka aktīvu ekspropriēšana Società Terni, nepiešķirot kompensāciju, būtu aizskārusi šā uzņēmuma intereses, it īpaši tā privāto akcionāru intereses. Ņemot vērā principu par vienādas attieksmi gan pret privātiem, gan valsts uzņēmumiem, kā arī, lai aizsargātu Società Terni privāto akcionāru konstitucionālās tiesības saņemt kompensāciju, Komisija uzskata, ka Itālijas lēmumu piešķirt Terni tādas pašas tiesības kā privātam uzņēmumam līdzīgā pozīcijā, piešķirot kompensāciju par aktīvu ekspropriēšanu, var uzskatīt par pamatotu. |
| --- | --- |

(72)

Komisija atzīmē, ka aktīvu ekspropriēšana Società Terni, nepiešķirot kompensāciju, būtu aizskārusi šā uzņēmuma intereses, it īpaši tā privāto akcionāru intereses. Ņemot vērā principu par vienādas attieksmi gan pret privātiem, gan valsts uzņēmumiem, kā arī, lai aizsargātu Società Terni privāto akcionāru konstitucionālās tiesības saņemt kompensāciju, Komisija uzskata, ka Itālijas lēmumu piešķirt Terni tādas pašas tiesības kā privātam uzņēmumam līdzīgā pozīcijā, piešķirot kompensāciju par aktīvu ekspropriēšanu, var uzskatīt par pamatotu.

| (73) | Itālija 1962. gadā nolēma neizsniegt Società Terni kompensāciju par noteiktu summu, pamatojoties uz ekspropriēto aktīvu tirgus vērtību (“tīrajiem” elektroenerģijas ražotājiem tika darīts pretēji). Tā vietā kompensācija tika piešķirta fiksēta elektroenerģijas daudzuma piegādes veidā par cenu, kādu uzņēmums būtu maksājis, ja būtu paturējis savas ražošanas iekārtas. Jāatzīmē, ka šī metode bija ekonomiski pamatota – Società Terni elektroenerģijas “faktiskā pašražotāja” statuss novērsa risku radīt papildu zaudējumus, kas Terni būtu radušies gadu gaitā, piemēram, ja enerģijas cenas paaugstinātos. |
| --- | --- |

(73)

Itālija 1962. gadā nolēma neizsniegt Società Terni kompensāciju par noteiktu summu, pamatojoties uz ekspropriēto aktīvu tirgus vērtību (“tīrajiem” elektroenerģijas ražotājiem tika darīts pretēji). Tā vietā kompensācija tika piešķirta fiksēta elektroenerģijas daudzuma piegādes veidā par cenu, kādu uzņēmums būtu maksājis, ja būtu paturējis savas ražošanas iekārtas. Jāatzīmē, ka šī metode bija ekonomiski pamatota – Società Terni elektroenerģijas “faktiskā pašražotāja” statuss novērsa risku radīt papildu zaudējumus, kas Terni būtu radušies gadu gaitā, piemēram, ja enerģijas cenas paaugstinātos.

| (74) | Komisijai ir pieņemams šīs metodes princips. Tomēr kompensācija par ekspropriēšanu nevar būt mainīgs lielums, bet tai jābūt iepriekš skaidri noteiktai ekspropriēšanas brīdī, dodot iespēju ekspropriētajam uzņēmumam apstrīdēt piedāvāto summu. Pēc apstiprināšanas kompensācijas paketi vēlāk vairs nevar pārskatīt. |
| --- | --- |

(74)

Komisijai ir pieņemams šīs metodes princips. Tomēr kompensācija par ekspropriēšanu nevar būt mainīgs lielums, bet tai jābūt iepriekš skaidri noteiktai ekspropriēšanas brīdī, dodot iespēju ekspropriētajam uzņēmumam apstrīdēt piedāvāto summu. Pēc apstiprināšanas kompensācijas paketi vēlāk vairs nevar pārskatīt.

| (75) | Šajā lietā kompensācijas kopējā summa bija atkarīga no tarifa piemērošanas ilguma. Sākotnējā Itālijas iestāžu piedāvātā kompensācijas pakete paredzēja, ka tarifs tiks piemērots trīsdesmit gadus, tas ir, līdz 1992. gadam. Società Terni varēja apstrīdēt šo nacionalizācijas likuma mehānismu, ja tā uzskatīja to par nepiemērotu (21), bet to nedarīja. |
| --- | --- |

(75)

Šajā lietā kompensācijas kopējā summa bija atkarīga no tarifa piemērošanas ilguma. Sākotnējā Itālijas iestāžu piedāvātā kompensācijas pakete paredzēja, ka tarifs tiks piemērots trīsdesmit gadus, tas ir, līdz 1992. gadam. Società Terni varēja apstrīdēt šo nacionalizācijas likuma mehānismu, ja tā uzskatīja to par nepiemērotu (21), bet to nedarīja.

| (76) | Komisija novērtēja, vai, ņemot vērā tās mehānismu un ilgumu, sākotnējo kompensācijas piešķiršanu var uzskatīt par atbilstošu. |
| --- | --- |

(76)

Komisija novērtēja, vai, ņemot vērā tās mehānismu un ilgumu, sākotnējo kompensācijas piešķiršanu var uzskatīt par atbilstošu.

| (77) | Itālijā hidroelektrostacijas darbībai ir nepieciešama koncesija, kuras termiņš ir tik ilgs, lai ļautu uzņēmumam amortizēt ieguldījumus. Kad koncesijas termiņš beidzas, uzņēmums principā zaudē tiesības izmantot savus aktīvus. Ņemot vērā Terni kompensācijas metodi, būtu ekonomiski pamatoti, ja elektroenerģijas piegāde par ražošanas cenu nebūtu paredzēta uz ilgāku laiku nekā atlikusī uzņēmuma koncesija. Un šķiet, ka tas ir bijis pamatā sākotnējam Itālijas likuma noteikumam, ar kuru preferenciālā tarifa termiņš tika noteikts līdz 1992. gadam. Lai gan Terni koncesijas termiņš būtu beidzies dažus gadus agrāk, iespējams, ka Itālijas iestāžu mērķis bija saskaņot Terni tarifa termiņa beigas ar vispārējo hidroelektrisko koncesiju termiņa beigām Itālijā 1992. gadā. Turklāt Società Terni tika piešķirta koncesija ar īpaši garu termiņu (60 gadi parasto 30 gadu vietā), un tādējādi ekspropriēšanas brīdi uzņēmums jau trīsdesmit gadus bija amortizējis savus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(77)

Itālijā hidroelektrostacijas darbībai ir nepieciešama koncesija, kuras termiņš ir tik ilgs, lai ļautu uzņēmumam amortizēt ieguldījumus. Kad koncesijas termiņš beidzas, uzņēmums principā zaudē tiesības izmantot savus aktīvus. Ņemot vērā Terni kompensācijas metodi, būtu ekonomiski pamatoti, ja elektroenerģijas piegāde par ražošanas cenu nebūtu paredzēta uz ilgāku laiku nekā atlikusī uzņēmuma koncesija. Un šķiet, ka tas ir bijis pamatā sākotnējam Itālijas likuma noteikumam, ar kuru preferenciālā tarifa termiņš tika noteikts līdz 1992. gadam. Lai gan Terni koncesijas termiņš būtu beidzies dažus gadus agrāk, iespējams, ka Itālijas iestāžu mērķis bija saskaņot Terni tarifa termiņa beigas ar vispārējo hidroelektrisko koncesiju termiņa beigām Itālijā 1992. gadā. Turklāt Società Terni tika piešķirta koncesija ar īpaši garu termiņu (60 gadi parasto 30 gadu vietā), un tādējādi ekspropriēšanas brīdi uzņēmums jau trīsdesmit gadus bija amortizējis savus ieguldījumus.

| (78) | Nobeigumā Komisija uzskata, ka sākotnējā kompensācijas pakete bija atbilstoša un nekādā ziņā neradīja zaudējumus uzņēmumam. |
| --- | --- |

(78)

Nobeigumā Komisija uzskata, ka sākotnējā kompensācijas pakete bija atbilstoša un nekādā ziņā neradīja zaudējumus uzņēmumam.

| (79) | Galvenais jautājums ir par to, vai vairākkārtējo tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumu var uzskatīt par šīs kompensācijas sastāvdaļu. Komisijas viedoklis ir tāds, ka tas nav pieņemams. Kad valsts veic ekspropriēšanu, tā iepriekš izveido kompensāciju par noteiktu summu vai, kā šajā gadījumā, kompensācijas mehānismu. Jebkāda iepriekšēja summu vai mehānisma pārskatīšana noteikti maina pasākuma būtību, un to vairs nevar uzskatīt par kompensējošu saistībā ar sākotnējo situāciju. Jāpiebilst, ka pretējā gadījumā šāda veida pasākumiem nevarētu piemērot valsts atbalsta kontroli. |
| --- | --- |

(79)

Galvenais jautājums ir par to, vai vairākkārtējo tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumu var uzskatīt par šīs kompensācijas sastāvdaļu. Komisijas viedoklis ir tāds, ka tas nav pieņemams. Kad valsts veic ekspropriēšanu, tā iepriekš izveido kompensāciju par noteiktu summu vai, kā šajā gadījumā, kompensācijas mehānismu. Jebkāda iepriekšēja summu vai mehānisma pārskatīšana noteikti maina pasākuma būtību, un to vairs nevar uzskatīt par kompensējošu saistībā ar sākotnējo situāciju. Jāpiebilst, ka pretējā gadījumā šāda veida pasākumiem nevarētu piemērot valsts atbalsta kontroli.

| (80) | Tomēr dalībvalsts var paziņot Komisijai par savu nodomu piešķirt ekspropriētajam uzņēmumam turpmākas priekšrocības. Komisija šādu paziņojumu izskatīs pēc būtības, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus un konkrētos apstākļus. |
| --- | --- |

(80)

Tomēr dalībvalsts var paziņot Komisijai par savu nodomu piešķirt ekspropriētajam uzņēmumam turpmākas priekšrocības. Komisija šādu paziņojumu izskatīs pēc būtības, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus un konkrētos apstākļus.

| (81) | Lēmuma 63. apsvērumā minētajā pētījumā apgalvots, ka Società Terni un tās tiesību pārņēmējiem uzņēmumiem piešķirtā kompensācija gadu gaitā pilnībā nenosedza ekspropriēto aktīvu tirgus vērtību, un tāpēc kompensācija nav bijusi pārmērīga un tās saņēmēji faktiski nekādus atvieglojumus nav guvuši. |
| --- | --- |

(81)

Lēmuma 63. apsvērumā minētajā pētījumā apgalvots, ka Società Terni un tās tiesību pārņēmējiem uzņēmumiem piešķirtā kompensācija gadu gaitā pilnībā nenosedza ekspropriēto aktīvu tirgus vērtību, un tāpēc kompensācija nav bijusi pārmērīga un tās saņēmēji faktiski nekādus atvieglojumus nav guvuši.

| (82) | Vispirms Komisija vēlas uzsvērt, ka pētījumu par kompensācijas piešķiršanas piemērotību var veikt tikai pirms tās piešķiršanas, tas ir, ekspropriēšanas brīdī. Šajā nolūkā jāatzīmē, ka Itālijas iestāžu izvēlētā mehānisma mērķis bija nostādīt Società Terni tādā situācijā, kādā uzņēmums būtu, ja tā spēkstacijas nebūtu ekspropriētas, nodrošinot ar elektroenerģiju par pašizmaksu visu koncesijas laiku. Tāpēc argumentam, ka ar šo mehānismu uzņēmumi Terni ir saņēmuši mazāk par to, kas tiem likumīgi pienākas, nevar piekrist. Turklāt Komisija uzsver to, ka arī tad, ja pētījuma rezultāti apstiprinātos (taču tas nav noticis, kā parādīts 87.–91. punktā), šis apstāklis nebūtu vērā ņemams, lai noteiktu, vai tarifa saņēmējiem ir piešķirti atvieglojumi. |
| --- | --- |

(82)

Vispirms Komisija vēlas uzsvērt, ka pētījumu par kompensācijas piešķiršanas piemērotību var veikt tikai pirms tās piešķiršanas, tas ir, ekspropriēšanas brīdī. Šajā nolūkā jāatzīmē, ka Itālijas iestāžu izvēlētā mehānisma mērķis bija nostādīt Società Terni tādā situācijā, kādā uzņēmums būtu, ja tā spēkstacijas nebūtu ekspropriētas, nodrošinot ar elektroenerģiju par pašizmaksu visu koncesijas laiku. Tāpēc argumentam, ka ar šo mehānismu uzņēmumi Terni ir saņēmuši mazāk par to, kas tiem likumīgi pienākas, nevar piekrist. Turklāt Komisija uzsver to, ka arī tad, ja pētījuma rezultāti apstiprinātos (taču tas nav noticis, kā parādīts 87.–91. punktā), šis apstāklis nebūtu vērā ņemams, lai noteiktu, vai tarifa saņēmējiem ir piešķirti atvieglojumi.

| (83) | Jāatceras, ka ekspropriēšanas brīdī Itālija varēja piešķirt Terni kompensāciju noteiktas summas veidā, pamatojoties uz ekspropriēto aktīvu vērtību. Tomēr Itālija izvēlējās citu metodi – uzskatīt Società Terni par virtuālu pašražotāju. Šī metode bija ekonomiski pamatota, un atvieglojumu esība jāvērtē, ņemot vērā šo situāciju. Saskaņā ar šādu pieeju jāsecina, ka līdz sākotnējā kompensācijas tarifa režīma darbības laika beigām (un tikai līdz tam laikam) saņēmēji nevarēja gūt nekādus atvieglojumus. Šo secinājumu nevar izdarīt, pamatojoties uz citiem ieguvumu un zaudējumu aprēķinu rezultātiem, īpaši tad, ja tie veikti retrospektīvi. |
| --- | --- |

(83)

Jāatceras, ka ekspropriēšanas brīdī Itālija varēja piešķirt Terni kompensāciju noteiktas summas veidā, pamatojoties uz ekspropriēto aktīvu vērtību. Tomēr Itālija izvēlējās citu metodi – uzskatīt Società Terni par virtuālu pašražotāju. Šī metode bija ekonomiski pamatota, un atvieglojumu esība jāvērtē, ņemot vērā šo situāciju. Saskaņā ar šādu pieeju jāsecina, ka līdz sākotnējā kompensācijas tarifa režīma darbības laika beigām (un tikai līdz tam laikam) saņēmēji nevarēja gūt nekādus atvieglojumus. Šo secinājumu nevar izdarīt, pamatojoties uz citiem ieguvumu un zaudējumu aprēķinu rezultātiem, īpaši tad, ja tie veikti retrospektīvi.

| (84) | Izmantojot citu metodi retrospektīvi (ex post), rastos pretrunīgi vai pat neloģiski rezultāti, kā parādīts šajā piemērā. Pieņemot, ka enerģijas cenu straujas paaugstināšanās rezultātā saņemtā finanšu kompensācija jau pārsniedz Terni elektrostacijas tirgus vērtību pirmajos 10 tarifa piemērošanas gados, pēc pētījuma metodes būtu jāsecina, ka kompensācija ir pārmērīga, kaut arī ekspropriēšanas paketē paredzēts, ka tarifs tiks piemērots 30 gadus. Tas būtu acīmredzami maldīgs secinājums, jo netiktu ņemti vērā sākotnējās vienošanās apstākļi. Tas pats secinājums jāizdara pretējā gadījumā, pieņemot, ka faktiski saņemtā kompensācija būtu mazāka nekā aktīvu vērtība. |
| --- | --- |

(84)

Izmantojot citu metodi retrospektīvi (ex post), rastos pretrunīgi vai pat neloģiski rezultāti, kā parādīts šajā piemērā. Pieņemot, ka enerģijas cenu straujas paaugstināšanās rezultātā saņemtā finanšu kompensācija jau pārsniedz Terni elektrostacijas tirgus vērtību pirmajos 10 tarifa piemērošanas gados, pēc pētījuma metodes būtu jāsecina, ka kompensācija ir pārmērīga, kaut arī ekspropriēšanas paketē paredzēts, ka tarifs tiks piemērots 30 gadus. Tas būtu acīmredzami maldīgs secinājums, jo netiktu ņemti vērā sākotnējās vienošanās apstākļi. Tas pats secinājums jāizdara pretējā gadījumā, pieņemot, ka faktiski saņemtā kompensācija būtu mazāka nekā aktīvu vērtība.

| (85) | Bez tam attiecībā uz ekspropriēšanu nav piemērojams atpakaļejošs ieguvumu un zaudējumu pārrēķins. Ilgtermiņa ienesīguma rezultātus ekspropriētajam uzņēmumam, kas nav paredzami ekspropriēšanas brīdī, nevar pārskatīt pēc vairākiem desmitiem gadu, lai attaisnotu turpmāku kompensācijas izsniegšanu. |
| --- | --- |

(85)

Bez tam attiecībā uz ekspropriēšanu nav piemērojams atpakaļejošs ieguvumu un zaudējumu pārrēķins. Ilgtermiņa ienesīguma rezultātus ekspropriētajam uzņēmumam, kas nav paredzami ekspropriēšanas brīdī, nevar pārskatīt pēc vairākiem desmitiem gadu, lai attaisnotu turpmāku kompensācijas izsniegšanu.

| (86) | Tāpēc pētījums tiek uzskatīts par mazsvarīgu. |
| --- | --- |

(86)

Tāpēc pētījums tiek uzskatīts par mazsvarīgu.

| (87) | Komisija tomēr ir izskatījusi pētījuma datus un konstatējumus. Analīze liecināja par trūkumiem pētījuma metodēs. Kā parādīts turpmāk, visā pētījumā par zemu novērtēti tarifa atvieglojumi uzņēmumiem Terni, kā arī ekspropriēto aktīvu vērtība. |
| --- | --- |

(87)

Komisija tomēr ir izskatījusi pētījuma datus un konstatējumus. Analīze liecināja par trūkumiem pētījuma metodēs. Kā parādīts turpmāk, visā pētījumā par zemu novērtēti tarifa atvieglojumi uzņēmumiem Terni, kā arī ekspropriēto aktīvu vērtība.

| (88) | Lai aprēķinātu tarifa priekšrocības no 1963. gada līdz 1999. gadam, pētījumā salīdzināta Terni maksātā cena (1. alternatīva – pašu ražotās elektroenerģijas cena) ar parasto cenu, ko maksā salīdzināmais klients, tas ir, pašražotājs, kuram piešķirts atbrīvojums no konkrētām tarifa komponentēm (2. alternatīva). Tādējādi atvieglojumi tiek rēķināti kā starpība starp diviem alternatīviem preferenciāla tarifa režīmiem, kas paredzēti kā kompensācija uzņēmumiem Terni. Komisija atzīmē, ka, nosakot tarifa atvieglojuma apjomu, Terni pašreizējais tarifs būtu jāsalīdzina ar parasto tarifu, ko maksā uzņēmums ar Terni patēriņa profilu, kas nav pašražotājs. Tādējādi pētījumā pārāk zemu novērtēts Terni piešķirtais tarifa atvieglojuma apjoms. |
| --- | --- |

(88)

Lai aprēķinātu tarifa priekšrocības no 1963. gada līdz 1999. gadam, pētījumā salīdzināta Terni maksātā cena (1. alternatīva – pašu ražotās elektroenerģijas cena) ar parasto cenu, ko maksā salīdzināmais klients, tas ir, pašražotājs, kuram piešķirts atbrīvojums no konkrētām tarifa komponentēm (2. alternatīva). Tādējādi atvieglojumi tiek rēķināti kā starpība starp diviem alternatīviem preferenciāla tarifa režīmiem, kas paredzēti kā kompensācija uzņēmumiem Terni. Komisija atzīmē, ka, nosakot tarifa atvieglojuma apjomu, Terni pašreizējais tarifs būtu jāsalīdzina ar parasto tarifu, ko maksā uzņēmums ar Terni patēriņa profilu, kas nav pašražotājs. Tādējādi pētījumā pārāk zemu novērtēts Terni piešķirtais tarifa atvieglojuma apjoms.

| (89) | Arī no 2000. gada līdz 2006. gadam atvieglojumu aprēķina kā starpību starp diviem preferenciāla tarifa režīmiem, kuru vienīgā atšķirība ir tā, ka pašreizējā Terni maksātā cena atbilst 2. alternatīvai (nevis 1. alternatīvai, jo tā pēc tarifu reformas vairs nebija piemērojama). Izmantojot šo metodi vairākus gadus, aprēķina rezultātā iegūst pat negatīvu atvieglojumu; tas ir neatbilstīgi apstākļiem, tātad metodē ir trūkumi, jo uzņēmumi Terni vienmēr ir maksājuši likmi, kas ir zemāka par tirgus cenu. Principā šajā periodā tarifa atvieglojumam vienkārši būtu jābūt vienādam ar kompensējošo komponenti, ko maksā Cassa Conguaglio. Tas vēlreiz apstiprina, ka atvieglojuma apjoms ir novērtēts pārāk zemu. |
| --- | --- |

(89)

Arī no 2000. gada līdz 2006. gadam atvieglojumu aprēķina kā starpību starp diviem preferenciāla tarifa režīmiem, kuru vienīgā atšķirība ir tā, ka pašreizējā Terni maksātā cena atbilst 2. alternatīvai (nevis 1. alternatīvai, jo tā pēc tarifu reformas vairs nebija piemērojama). Izmantojot šo metodi vairākus gadus, aprēķina rezultātā iegūst pat negatīvu atvieglojumu; tas ir neatbilstīgi apstākļiem, tātad metodē ir trūkumi, jo uzņēmumi Terni vienmēr ir maksājuši likmi, kas ir zemāka par tirgus cenu. Principā šajā periodā tarifa atvieglojumam vienkārši būtu jābūt vienādam ar kompensējošo komponenti, ko maksā Cassa Conguaglio. Tas vēlreiz apstiprina, ka atvieglojuma apjoms ir novērtēts pārāk zemu.

| (90) | Pētījumā ir trūkumi arī attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas iekārtu vērtību. Pētījumā par šo aktīvu grāmatvedības vērtību uzskatīta vienkārši starpība starp Terni“ražošanas iekārtu un aprīkojuma” vērtību 1962. gada budžetā (gadu pirms nacionalizācijas) un tā paša elementa vērtību nākamajā gadā. Pirmkārt, jāatzīmē, ka nav konkrētu pierādījumu, ka starpība attiektos tikai uz hidroelektrostacijas zaudējumu. Arī tad, ja grāmatvedības vērtība būtu pieņemama, pētījumā izmantotā metode jebkurā gadījumā nav piemērota. Kā apstiprina Itālija, hidroelektrostacijas īstā vērtība ekspropriēšanas brīdī ir saistīta ar atlikušo koncesijas termiņa laiku (22). Tāpēc elektrostacijas grāmatvedības vērtība būtu jāizlabo, ņemot vērā šo apstākli. Pētījumā grāmatvedības vērtība 2006. gadā ir aprēķināta, ņemot vērā tikai inflāciju. Tādējādi tas ir pierādījums, ka pētījumā aktīvu vērtība ir novērtēta pārāk augstu. |
| --- | --- |

(90)

Pētījumā ir trūkumi arī attiecībā uz elektroenerģijas ražošanas iekārtu vērtību. Pētījumā par šo aktīvu grāmatvedības vērtību uzskatīta vienkārši starpība starp Terni“ražošanas iekārtu un aprīkojuma” vērtību 1962. gada budžetā (gadu pirms nacionalizācijas) un tā paša elementa vērtību nākamajā gadā. Pirmkārt, jāatzīmē, ka nav konkrētu pierādījumu, ka starpība attiektos tikai uz hidroelektrostacijas zaudējumu. Arī tad, ja grāmatvedības vērtība būtu pieņemama, pētījumā izmantotā metode jebkurā gadījumā nav piemērota. Kā apstiprina Itālija, hidroelektrostacijas īstā vērtība ekspropriēšanas brīdī ir saistīta ar atlikušo koncesijas termiņa laiku (22). Tāpēc elektrostacijas grāmatvedības vērtība būtu jāizlabo, ņemot vērā šo apstākli. Pētījumā grāmatvedības vērtība 2006. gadā ir aprēķināta, ņemot vērā tikai inflāciju. Tādējādi tas ir pierādījums, ka pētījumā aktīvu vērtība ir novērtēta pārāk augstu.

| (91) | Secinājums – pētījumu kopumā var neņemt vērā. |
| --- | --- |

(91)

Secinājums – pētījumu kopumā var neņemt vērā.

| (92) | Attiecībā uz Terni tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumiem Komisija atzīst, ka to mērķis bija saglabāt vienlīdzīgu pieeju ar tiem hidroenerģijas ražotājiem, kuru koncesiju termiņš ir atjaunots. Tomēr šādas paralēles, kas ir kompensācijas mehānisma pamatā, ekspropriēšanas līgumā bija paredzētas tikai uz trīsdesmit gadiem, nevis uz nenoteiktu laiku. Tāpēc iepriekš 73.–78. punktā aprakstīto iemeslu dēļ nevar uzskatīt, ka šiem pagarinājumiem būtu bijis kompensējošs raksturs. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz Terni tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumiem Komisija atzīst, ka to mērķis bija saglabāt vienlīdzīgu pieeju ar tiem hidroenerģijas ražotājiem, kuru koncesiju termiņš ir atjaunots. Tomēr šādas paralēles, kas ir kompensācijas mehānisma pamatā, ekspropriēšanas līgumā bija paredzētas tikai uz trīsdesmit gadiem, nevis uz nenoteiktu laiku. Tāpēc iepriekš 73.–78. punktā aprakstīto iemeslu dēļ nevar uzskatīt, ka šiem pagarinājumiem būtu bijis kompensējošs raksturs.

| (93) | Šāds secinājums ir vēl nepārprotamāks attiecībā uz tarifa otro pagarinājumu. Šis pagarinājums pārtrauca pakāpeniskās samazināšanas mehānismu, kuram bija jāatvieglo uzņēmuma pāreja uz pilnu tarifu, kas norādīja uz Itālijas iestāžu pārliecību, ka uzņēmumiem ir izsniegta pilna kompensācija. Pati Itālija ir sīki paskaidrojusi šā otrā pagarinājuma iemeslus, kas saistīti tikai ar rūpniecības politiku (skatīt Itālijas piezīmes iepriekš 60. punktā). |
| --- | --- |

(93)

Šāds secinājums ir vēl nepārprotamāks attiecībā uz tarifa otro pagarinājumu. Šis pagarinājums pārtrauca pakāpeniskās samazināšanas mehānismu, kuram bija jāatvieglo uzņēmuma pāreja uz pilnu tarifu, kas norādīja uz Itālijas iestāžu pārliecību, ka uzņēmumiem ir izsniegta pilna kompensācija. Pati Itālija ir sīki paskaidrojusi šā otrā pagarinājuma iemeslus, kas saistīti tikai ar rūpniecības politiku (skatīt Itālijas piezīmes iepriekš 60. punktā).

| (94) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Terni tarifu var uzskatīt par kompensējošu līdz 1992. gadam. Līdz tam pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. Tomēr visi turpmākie tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumi jāapskata, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Terni tarifu var uzskatīt par kompensējošu līdz 1992. gadam. Līdz tam pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu. Tomēr visi turpmākie tarifa režīma darbības ilguma pagarinājumi jāapskata, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus.

| (95) | Tālab Komisija ir novērtējusi, vai pēc 1992. gada Terni grupai piešķirtais preferenciālais tarifs ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši no 2005. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punkts, kas ir šīs lietas pamatā. |
| --- | --- |

(95)

Tālab Komisija ir novērtējusi, vai pēc 1992. gada Terni grupai piešķirtais preferenciālais tarifs ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo īpaši no 2005. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punkts, kas ir šīs lietas pamatā.

| (96) | Šajā nolūkā Komisija ņem vērā Itālijas paskaidrojumus par EOTK Lēmuma 83/396 un Tiesas sprieduma Lietā C-99/92 neatbilstību un piekrīt, ka šie lēmumi nekādā veidā neietekmē vērtējumu, vai trim rūpnīcām Terni rajonā piešķirtais tarifs ir vērtējams kā valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(96)

Šajā nolūkā Komisija ņem vērā Itālijas paskaidrojumus par EOTK Lēmuma 83/396 un Tiesas sprieduma Lietā C-99/92 neatbilstību un piekrīt, ka šie lēmumi nekādā veidā neietekmē vērtējumu, vai trim rūpnīcām Terni rajonā piešķirtais tarifs ir vērtējams kā valsts atbalsts.

| (97) | Pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir spēkā visi šie nosacījumi: pasākums a) piešķir saņēmējam ekonomiskas priekšrocības; b) ir valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirts, un valsts par to ir atbildīga; c) ir selektīvs; d) iespaido Kopienas iekšējo tirdzniecību un var radīt konkurences traucējumus ES. |
| --- | --- |

(97)

Pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja ir spēkā visi šie nosacījumi: pasākums a) piešķir saņēmējam ekonomiskas priekšrocības; b) ir valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirts, un valsts par to ir atbildīga; c) ir selektīvs; d) iespaido Kopienas iekšējo tirdzniecību un var radīt konkurences traucējumus ES.

| (98) | Ņemot vērā 74.–95. punktā izklāstītos pamatojumus, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka Terni preferenciālais tarifs tā saņēmējiem nesniedza nekādus atvieglojumus sākotnējās kompensācijas paketes piemērošanas laikā, tas ir, līdz 1992. gadam. Tāpēc, lai noskaidrotu, vai pastāv atvieglojumi, vērtējot ir jāņem vērā tikai tarifa pagarinājumi. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā 74.–95. punktā izklāstītos pamatojumus, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka Terni preferenciālais tarifs tā saņēmējiem nesniedza nekādus atvieglojumus sākotnējās kompensācijas paketes piemērošanas laikā, tas ir, līdz 1992. gadam. Tāpēc, lai noskaidrotu, vai pastāv atvieglojumi, vērtējot ir jāņem vērā tikai tarifa pagarinājumi.

| (99) | Nav šaubu, ka elektroenerģijas piegāde par zemāku cenu salīdzinājumā ar parasto elektroenerģijas tarifu ir acīmredzama ekonomiska priekšrocība tās saņēmējiem, kas samazina tiem ražošanas izmaksas un palielina to konkurētspēju. |
| --- | --- |

(99)

Nav šaubu, ka elektroenerģijas piegāde par zemāku cenu salīdzinājumā ar parasto elektroenerģijas tarifu ir acīmredzama ekonomiska priekšrocība tās saņēmējiem, kas samazina tiem ražošanas izmaksas un palielina to konkurētspēju.

| (100) | Tā kā šis īpašais tarifs tiek piemērots tikai Terni grupai, pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā šis īpašais tarifs tiek piemērots tikai Terni grupai, pasākums ir selektīvs.

| (101) | Attiecībā uz finansēšanu no valsts līdzekļiem, jāatzīmē, ka no 2002. gada šā tarifa uzliktais finanšu slogs attiecas uz visiem elektroenerģijas patērētājiem Itālijā, ko tie ar A4 elektrības tarifa komponenti maksā Cassa Conguaglio parafiskālas nodevas veidā. Šis maksājums ir obligāts, jo to paredz AEEG pieņemtie lēmumi, ar kuriem tiek īstenoti valsts tiesību akti. Cassa Conguaglio ir ar likumu izveidota valsts iestāde, kas darbojas saskaņā ar precīzām instrukcijām, kuras noteiktas AEEG lēmumos un attiecīgajos normatīvajos aktos. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz finansēšanu no valsts līdzekļiem, jāatzīmē, ka no 2002. gada šā tarifa uzliktais finanšu slogs attiecas uz visiem elektroenerģijas patērētājiem Itālijā, ko tie ar A4 elektrības tarifa komponenti maksā Cassa Conguaglio parafiskālas nodevas veidā. Šis maksājums ir obligāts, jo to paredz AEEG pieņemtie lēmumi, ar kuriem tiek īstenoti valsts tiesību akti. Cassa Conguaglio ir ar likumu izveidota valsts iestāde, kas darbojas saskaņā ar precīzām instrukcijām, kuras noteiktas AEEG lēmumos un attiecīgajos normatīvajos aktos.

| (102) | Saskaņā ar pastāvošo judikatūru no valsts tiesību aktos noteiktas nodevas ievāktie līdzekļi, kurus maksā ar likumu izveidotai valsts iestādei, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja tie tiek piešķirti, lai finansētu pasākumu, kas atbilst citiem šā panta kritērijiem (23). |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar pastāvošo judikatūru no valsts tiesību aktos noteiktas nodevas ievāktie līdzekļi, kurus maksā ar likumu izveidotai valsts iestādei, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ja tie tiek piešķirti, lai finansētu pasākumu, kas atbilst citiem šā panta kritērijiem (23).

| (103) | Iepriekš 68. punktā Itālija citē Pearle lietu (24), lai pamatotu savu apgalvojumu, ka līdzekļi, ko sadala Cassa Conguaglio, nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Pearle lietā Tiesa atklāja, ka konkrētos precīzi definētos apstākļos no valsts iestādes saņemti nodevas līdzekļi netika uzskatīti par valsts līdzekļiem. Pearle lietā pasākumus pilnībā finansēja tikai ekonomikas nozare pēc savas iniciatīvas, un valsts iestāde tikai sadalīja nodevas līdzekļus, bet nodevas maksātāji bija tie paši atbalsta saņēmēji. Komisija uzskata, ka šī lieta ir acīmredzami citāda. Terni tarifa izveidošana bija valsts (nevis ekonomikas nozares) iniciatīva, un tarifa saņēmējiem nav uzlikts nekāds finanšu slogs nodevas veidā, to maksā tikai elektroenerģijas patērētāji, un valsts var jebkurā laikā dot norādījumus Cassa Conguaglio ar AEEG lēmumiem vai citiem normatīvajiem aktiem, kā sadalīt no nodevas uzkrātos līdzekļus. Tāpēc Pearle lietu nevar salīdzināt ar šo lietu. |
| --- | --- |

(103)

Iepriekš 68. punktā Itālija citē Pearle lietu (24), lai pamatotu savu apgalvojumu, ka līdzekļi, ko sadala Cassa Conguaglio, nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Pearle lietā Tiesa atklāja, ka konkrētos precīzi definētos apstākļos no valsts iestādes saņemti nodevas līdzekļi netika uzskatīti par valsts līdzekļiem. Pearle lietā pasākumus pilnībā finansēja tikai ekonomikas nozare pēc savas iniciatīvas, un valsts iestāde tikai sadalīja nodevas līdzekļus, bet nodevas maksātāji bija tie paši atbalsta saņēmēji. Komisija uzskata, ka šī lieta ir acīmredzami citāda. Terni tarifa izveidošana bija valsts (nevis ekonomikas nozares) iniciatīva, un tarifa saņēmējiem nav uzlikts nekāds finanšu slogs nodevas veidā, to maksā tikai elektroenerģijas patērētāji, un valsts var jebkurā laikā dot norādījumus Cassa Conguaglio ar AEEG lēmumiem vai citiem normatīvajiem aktiem, kā sadalīt no nodevas uzkrātos līdzekļus. Tāpēc Pearle lietu nevar salīdzināt ar šo lietu.

| (104) | Preussen-Elektra lietā, ko arī citē Itālija un kas minēta iepriekš 68. punktā, Tiesa nolēma, ka privātiem elektroenerģijas piegādātājiem uzņēmumiem uzliktais pienākums pirkt elektroenerģiju no atjaunīgiem avotiem par minimālajām cenām, kas ir augstākas par tāda veida elektroenerģijas patieso ekonomisko vērtību, nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo šajā pasākumā nav iesaistīta nekāda tieša vai netieša valsts līdzekļu nodošana. |
| --- | --- |

(104)

Preussen-Elektra lietā, ko arī citē Itālija un kas minēta iepriekš 68. punktā, Tiesa nolēma, ka privātiem elektroenerģijas piegādātājiem uzņēmumiem uzliktais pienākums pirkt elektroenerģiju no atjaunīgiem avotiem par minimālajām cenām, kas ir augstākas par tāda veida elektroenerģijas patieso ekonomisko vērtību, nav uzskatāma par valsts atbalstu, jo šajā pasākumā nav iesaistīta nekāda tieša vai netieša valsts līdzekļu nodošana.

| (105) | Arī šo abu lietu būtība ir nepārprotami atšķirīga. Preussen Elektra lietā līdzekļus pasākuma finansēšanai deva tieši elektroenerģijas piegādātāji, neiesaistot nevienu valsts iestādi, arī ne kā pasīvu līdzekļu sadales instrumentu. Minētajā lietā nevar identificēt valsts līdzekļu pārdali. Turpretim šajā gadījumā līdzekļi ir iegūti no valsts iedzīvotājiem parafiskālu nodevu veidā, kas nonāk valsts iestādē pirms to novirzīšanas galīgajiem saņēmējiem. Tāpēc šis ir tipisks valsts līdzekļu iesaistīšanas gadījums. |
| --- | --- |

(105)

Arī šo abu lietu būtība ir nepārprotami atšķirīga. Preussen Elektra lietā līdzekļus pasākuma finansēšanai deva tieši elektroenerģijas piegādātāji, neiesaistot nevienu valsts iestādi, arī ne kā pasīvu līdzekļu sadales instrumentu. Minētajā lietā nevar identificēt valsts līdzekļu pārdali. Turpretim šajā gadījumā līdzekļi ir iegūti no valsts iedzīvotājiem parafiskālu nodevu veidā, kas nonāk valsts iestādē pirms to novirzīšanas galīgajiem saņēmējiem. Tāpēc šis ir tipisks valsts līdzekļu iesaistīšanas gadījums.

| (106) | Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, Terni tarifa finansēšanai izmantotā parafiskālā nodeva ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(106)

Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, Terni tarifa finansēšanai izmantotā parafiskālā nodeva ir valsts līdzekļi.

| (107) | Kritērijs par valsts atbildību (25) arī ir izpildīts, jo Terni tarifa juridiskais pamats ir noteikts valsts tiesību aktos saistībā ar valsts iestādes AEEG lēmumiem. |
| --- | --- |

(107)

Kritērijs par valsts atbildību (25) arī ir izpildīts, jo Terni tarifa juridiskais pamats ir noteikts valsts tiesību aktos saistībā ar valsts iestādes AEEG lēmumiem.

| (108) | Attiecībā uz pēdējo 87. panta 1. punkta kritēriju – ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences traucējumu radīšana – Komisija var noraidīt 46. apsvērumā minētos uzņēmumu Terni argumentus, pamatojies uz 109.–116. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz pēdējo 87. panta 1. punkta kritēriju – ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences traucējumu radīšana – Komisija var noraidīt 46. apsvērumā minētos uzņēmumu Terni argumentus, pamatojies uz 109.–116. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem.

| (109) | Galvenais arguments, ko min saņēmēji uzņēmumi, ir tāds, ka rūpnīcas, kas saņem tarifa atvieglojumu, nedarbojas Kopienas tirgū, jo lielāko daļu ražojumu tās pārdod iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(109)

Galvenais arguments, ko min saņēmēji uzņēmumi, ir tāds, ka rūpnīcas, kas saņem tarifa atvieglojumu, nedarbojas Kopienas tirgū, jo lielāko daļu ražojumu tās pārdod iekšzemes tirgū.

| (110) | Šajā saistībā jāatzīmē, ka, apskatot šo lietu, nevar aprobežoties tikai ar to rūpnīcu iekļaušanu analīzē, kas atrodas Terni rajonā. Saņēmēji uzņēmumi ir daļa no starptautiskām uzņēmumu grupām, kas darbojas dažādās ekonomikas nozarēs (26), un darbības atbalstu, kas piešķirts vienai nozarei vai rūpnīcai, var izmantot, lai subsidētu citas šīs grupas nozares, kas darbojas Kopienas iekšējā tirdzniecībā, un faktiski ar šo apstākli vien pietiek, lai secinātu, ka tarifs ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(110)

Šajā saistībā jāatzīmē, ka, apskatot šo lietu, nevar aprobežoties tikai ar to rūpnīcu iekļaušanu analīzē, kas atrodas Terni rajonā. Saņēmēji uzņēmumi ir daļa no starptautiskām uzņēmumu grupām, kas darbojas dažādās ekonomikas nozarēs (26), un darbības atbalstu, kas piešķirts vienai nozarei vai rūpnīcai, var izmantot, lai subsidētu citas šīs grupas nozares, kas darbojas Kopienas iekšējā tirdzniecībā, un faktiski ar šo apstākli vien pietiek, lai secinātu, ka tarifs ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (111) | Turklāt arī tad, ja tiktu pierādīts, ka lielāko daļu vai visu uzņēmuma produkciju pārdod Itālijas iekšzemes tirgū, lai gan tas tā nav, tas nebūtu izšķirošs, lai izvērtētu pasākuma ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tiesa ir noteikusi, ka “atbalsts uzņēmumam var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīt konkurences traucējumus, ja tas konkurē ar produktiem no citām dalībvalstīm, arī tad, ja pats neeksportē savu produkciju (...). Ja dalībvalsts piešķir atbalstu uzņēmumam, vietējā ražošana tā rezultātā var saglabāt stabilitāti vai uzlaboties, un attiecīgi citās dalībvalstīs izveidotiem uzņēmumiem samazinās iespēja eksportēt savu produkciju uz šīs dalībvalsts tirgu” (27). |
| --- | --- |

(111)

Turklāt arī tad, ja tiktu pierādīts, ka lielāko daļu vai visu uzņēmuma produkciju pārdod Itālijas iekšzemes tirgū, lai gan tas tā nav, tas nebūtu izšķirošs, lai izvērtētu pasākuma ietekmi uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tiesa ir noteikusi, ka “atbalsts uzņēmumam var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un radīt konkurences traucējumus, ja tas konkurē ar produktiem no citām dalībvalstīm, arī tad, ja pats neeksportē savu produkciju (...). Ja dalībvalsts piešķir atbalstu uzņēmumam, vietējā ražošana tā rezultātā var saglabāt stabilitāti vai uzlaboties, un attiecīgi citās dalībvalstīs izveidotiem uzņēmumiem samazinās iespēja eksportēt savu produkciju uz šīs dalībvalsts tirgu” (27).

| (112) | Tāpēc Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecīgajās nozarēs vispārīgā nozīmē pastāv Kopienas iekšējā tirdzniecība. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecīgajās nozarēs vispārīgā nozīmē pastāv Kopienas iekšējā tirdzniecība.

| (113) | Attiecībā uz cementa ražotāju Cementir Komisija ir sīki izanalizējusi cementa tirgu un tā dažādos segmentus, īpaši savā 1994. gada lēmumā cementa lietā (28). Cements ir smags produkts ar svaram proporcionāli zemu vērtību, tāpēc transporta izmaksu dēļ var būt neekonomiski to transportēt lielos attālumos. Tomēr Komisija atklāja, ka šis šķērslis netraucē tirdzniecību Kopienas ietvaros. Cementa produkti faktiski tiek tirgoti starp dalībvalstīm, un dažu juridiski nepamatotu līgumu un saskaņotu darbību slēgšana starp cementa ražotājiem pagātnē (kas sankcionēti minētajā lēmumā), lai aizsargātu pašmāju tirgu, ir vēl viens pierādījums, ka pastāv efektīva konkurence ES līmenī. |
| --- | --- |

(113)

Attiecībā uz cementa ražotāju Cementir Komisija ir sīki izanalizējusi cementa tirgu un tā dažādos segmentus, īpaši savā 1994. gada lēmumā cementa lietā (28). Cements ir smags produkts ar svaram proporcionāli zemu vērtību, tāpēc transporta izmaksu dēļ var būt neekonomiski to transportēt lielos attālumos. Tomēr Komisija atklāja, ka šis šķērslis netraucē tirdzniecību Kopienas ietvaros. Cementa produkti faktiski tiek tirgoti starp dalībvalstīm, un dažu juridiski nepamatotu līgumu un saskaņotu darbību slēgšana starp cementa ražotājiem pagātnē (kas sankcionēti minētajā lēmumā), lai aizsargātu pašmāju tirgu, ir vēl viens pierādījums, ka pastāv efektīva konkurence ES līmenī.

| (114) | Attiecībā uz Nuova Terni Industrie Chimiche, pietiek minēt, ka pašā apvienošanās lēmumā, ar ko Komisija deva atļauju Norsk Hydro pārņemt Nuova Terni Industrie Chimiche
   (29), Komisija noteica, ka produkti, ko ražo Terni uzņēmumu ķīmisko produktu ražotnes, tiek tirgoti Kopienas iekšējā tirgū, un šā tirgus ģeogrāfija ir visai plaša – tā aptver vismaz EEZ. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz Nuova Terni Industrie Chimiche, pietiek minēt, ka pašā apvienošanās lēmumā, ar ko Komisija deva atļauju Norsk Hydro pārņemt Nuova Terni Industrie Chimiche
   (29), Komisija noteica, ka produkti, ko ražo Terni uzņēmumu ķīmisko produktu ražotnes, tiek tirgoti Kopienas iekšējā tirgū, un šā tirgus ģeogrāfija ir visai plaša – tā aptver vismaz EEZ.

| (115) | Attiecībā uz ThyssenKrupp Komisija atzīmē, ka tērauda tirgus ir globāls, augsta konkurences līmeņa tirgus. Iepriekšējos lēmumos Komisija jau ir atklājusi, ka tirgus segmenti, kuros darbojas ThyssenKrupp, aptver vismaz ES teritoriju (30). |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz ThyssenKrupp Komisija atzīmē, ka tērauda tirgus ir globāls, augsta konkurences līmeņa tirgus. Iepriekšējos lēmumos Komisija jau ir atklājusi, ka tirgus segmenti, kuros darbojas ThyssenKrupp, aptver vismaz ES teritoriju (30).

| (116) | Tāpēc jāsecina, ka trim uzņēmumiem Terni piešķirtais preferenciālais elektroenerģijas tarifs var uzlabot to konkurētspēju attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšējā tirgū. Saskaņā ar pastāvošo judikatūru (31) šādos apstākļos jāuzskata, ka ir ietekmēta Kopienas iekšējā tirdzniecība un radīti konkurences traucējumi. |
| --- | --- |

(116)

Tāpēc jāsecina, ka trim uzņēmumiem Terni piešķirtais preferenciālais elektroenerģijas tarifs var uzlabot to konkurētspēju attiecībā pret konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšējā tirgū. Saskaņā ar pastāvošo judikatūru (31) šādos apstākļos jāuzskata, ka ir ietekmēta Kopienas iekšējā tirdzniecība un radīti konkurences traucējumi.

| (117) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka uzņēmumiem Terni piešķirtais preferenciālais tarifs no 2005. gada 1. janvāra ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un to var apstiprināt tikai tad, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā minētajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka uzņēmumiem Terni piešķirtais preferenciālais tarifs no 2005. gada 1. janvāra ir uzskatāms par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un to var apstiprināt tikai tad, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā minētajām atkāpēm.

| (118) | Pasākumu nevar uzskatīt par esošu atbalstu 119.–132. punktā izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(118)

Pasākumu nevar uzskatīt par esošu atbalstu 119.–132. punktā izklāstīto iemeslu dēļ.

| (119) | Sākotnējais Likumā Nr. 9/1991 paredzētais noteikums, kuru uzskata par apstiprinātu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, 2005. gadā tika grozīts ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu. |
| --- | --- |

(119)

Sākotnējais Likumā Nr. 9/1991 paredzētais noteikums, kuru uzskata par apstiprinātu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, 2005. gadā tika grozīts ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu.

| (120) | Jāatzīmē, ka netieši apstiprinātā tarifa un ar Likumu Nr. 80/2005 ieviestā tarifa būtība tikai šķietami ir līdzīga. |
| --- | --- |

(120)

Jāatzīmē, ka netieši apstiprinātā tarifa un ar Likumu Nr. 80/2005 ieviestā tarifa būtība tikai šķietami ir līdzīga.

| (121) | Likums Nr. 80/2005 noteica, ka preferenciālo tarifu uzņēmumiem Terni turpinās piemērot līdz 2010. gadam. Pat ja otrais pagarinājums būtu vienkārši iepriekšējā pasākuma termiņa pagarinājums, tas būtu uzskatāms par jaunu atbalstu. Saskaņā ar pastāvošo judikatūru esošā atbalsta termiņa grozījums ir uzskatāms par jaunu atbalstu (32). |
| --- | --- |

(121)

Likums Nr. 80/2005 noteica, ka preferenciālo tarifu uzņēmumiem Terni turpinās piemērot līdz 2010. gadam. Pat ja otrais pagarinājums būtu vienkārši iepriekšējā pasākuma termiņa pagarinājums, tas būtu uzskatāms par jaunu atbalstu. Saskaņā ar pastāvošo judikatūru esošā atbalsta termiņa grozījums ir uzskatāms par jaunu atbalstu (32).

| (122) | Tomēr sīkāka analīze rāda, ka atšķirība starp abiem pasākumiem ir daudz būtiskāka. |
| --- | --- |

(122)

Tomēr sīkāka analīze rāda, ka atšķirība starp abiem pasākumiem ir daudz būtiskāka.

| (123) | Pirms Likuma Nr. 80/2005 stāšanās spēkā Terni cena (un tās ikgadējais precizējums) joprojām tika aprēķināta, balstoties uz sākotnējo vienlīdzīgo attieksmi pret pašražotājiem. Likums Nr. 80/2005 izjauc šo saikni un faktiski atceļ attieksmi pret Terni kā pret pašražotāju. 2005. gadā noteiktā cena nejaušības pēc ir tāda pati kā 2004. gada cena, bet cenu veidošanas mehānisms ir pilnībā mainīts, jo jaunā cena ir izveidota, balstoties uz enerģijas cenu vidējo paaugstinājumu ar garantiju, ka ne ar kādu cenas paaugstinājumu tarifs nepaaugstināsies par vairāk kā 4 % gadā. |
| --- | --- |

(123)

Pirms Likuma Nr. 80/2005 stāšanās spēkā Terni cena (un tās ikgadējais precizējums) joprojām tika aprēķināta, balstoties uz sākotnējo vienlīdzīgo attieksmi pret pašražotājiem. Likums Nr. 80/2005 izjauc šo saikni un faktiski atceļ attieksmi pret Terni kā pret pašražotāju. 2005. gadā noteiktā cena nejaušības pēc ir tāda pati kā 2004. gada cena, bet cenu veidošanas mehānisms ir pilnībā mainīts, jo jaunā cena ir izveidota, balstoties uz enerģijas cenu vidējo paaugstinājumu ar garantiju, ka ne ar kādu cenas paaugstinājumu tarifs nepaaugstināsies par vairāk kā 4 % gadā.

| (124) | Atbalsta līmenis ir paaugstinājies arī tāpēc, ka ir palielināts enerģijas daudzums, ko piegādā par preferenciālo cenu. Pakāpenisks pazeminājums pilnībā izslēgts. |
| --- | --- |

(124)

Atbalsta līmenis ir paaugstinājies arī tāpēc, ka ir palielināts enerģijas daudzums, ko piegādā par preferenciālo cenu. Pakāpenisks pazeminājums pilnībā izslēgts.

| (125) | Šajā nolūkā jāuzsver, ka arī tad, ja atbalsta līmenis būtu palicis nemainīgs, būtu jāizdara tāds pats secinājums, ja ņem vērā ģenerāladvokāta Fennelly atzinumu Lietā Itālija un Sardegna Lines pret Komisiju (33). Novērtējot, kāda ir būtiskākā izmaiņa shēmā, ģenerāladvokāts Fennelly apgalvoja, ka “pilnīgi jaunas metodes ieviešana, lai piemērotu to pašu atbalsta līmeni, uzskatāma par ievērojamu grozījumu sākotnējā atbalsta shēmā”. |
| --- | --- |

(125)

Šajā nolūkā jāuzsver, ka arī tad, ja atbalsta līmenis būtu palicis nemainīgs, būtu jāizdara tāds pats secinājums, ja ņem vērā ģenerāladvokāta Fennelly atzinumu Lietā Itālija un Sardegna Lines pret Komisiju (33). Novērtējot, kāda ir būtiskākā izmaiņa shēmā, ģenerāladvokāts Fennelly apgalvoja, ka “pilnīgi jaunas metodes ieviešana, lai piemērotu to pašu atbalsta līmeni, uzskatāma par ievērojamu grozījumu sākotnējā atbalsta shēmā”.

| (126) | Turklāt Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā dažādus tarifa pārvaldības mehānismus, būtu neiespējami jaunajā 2005. gadā ieviestajā pasākumā izšķirt, kura daļa līdz 2007. gadam paliktu kā esošais atbalsts un kurš grozījums tiktu uzskatīts par jaunu atbalstu (34). |
| --- | --- |

(126)

Turklāt Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā dažādus tarifa pārvaldības mehānismus, būtu neiespējami jaunajā 2005. gadā ieviestajā pasākumā izšķirt, kura daļa līdz 2007. gadam paliktu kā esošais atbalsts un kurš grozījums tiktu uzskatīts par jaunu atbalstu (34).

| (127) | Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums, kas piešķirts apzīmējums “otrais pagarinājums”, faktiski ir pilnīgi jauna atbalsta shēma, jo tas ir ievērojami grozīts salīdzinājumā ar pasākumu, kas ieviests ar 1991. gada lēmumu. |
| --- | --- |

(127)

Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums, kas piešķirts apzīmējums “otrais pagarinājums”, faktiski ir pilnīgi jauna atbalsta shēma, jo tas ir ievērojami grozīts salīdzinājumā ar pasākumu, kas ieviests ar 1991. gada lēmumu.

| (128) | Ņemot vērā iepriekš minēto, pasākums jāuzskata par jaunu atbalstu no 2005. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā Likumā Nr. 80/2005 noteiktais piemērojamā tarifa pagarinājums (35). |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā iepriekš minēto, pasākums jāuzskata par jaunu atbalstu no 2005. gada 1. janvāra, kad stājās spēkā Likumā Nr. 80/2005 noteiktais piemērojamā tarifa pagarinājums (35).

| (129) | Agrāko Terni uzņēmumu apgalvojums, kurš minēts 48. un 60. punktā un saskaņā ar kuru pasākums jāatzīst par atbilstošu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 5. punktu, jo Komisija par to ir tikusi informēta un nav pieņēmusi lēmumu procedūrā noteiktajā termiņā, ir acīmredzami nepamatots. Ir ievērojama atšķirība starp paziņošanu par pasākumu 88. panta 3. punktā noteiktajā kārtībā un vienkāršu informācijas nosūtīšanu Komisijai par pasākuma esību. Breda Fucine Meridionali lietā (36) Pirmās instances tiesa ir īpaši noteikusi, ka tādu dokumentu nosūtīšanu, kas nav adresēti ģenerālsekretāram un kas tieši neatsaucas uz EK līguma 93. panta 3. punktu, nevar uzskatīt par derīgu paziņošanu. |
| --- | --- |

(129)

Agrāko Terni uzņēmumu apgalvojums, kurš minēts 48. un 60. punktā un saskaņā ar kuru pasākums jāatzīst par atbilstošu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 5. punktu, jo Komisija par to ir tikusi informēta un nav pieņēmusi lēmumu procedūrā noteiktajā termiņā, ir acīmredzami nepamatots. Ir ievērojama atšķirība starp paziņošanu par pasākumu 88. panta 3. punktā noteiktajā kārtībā un vienkāršu informācijas nosūtīšanu Komisijai par pasākuma esību. Breda Fucine Meridionali lietā (36) Pirmās instances tiesa ir īpaši noteikusi, ka tādu dokumentu nosūtīšanu, kas nav adresēti ģenerālsekretāram un kas tieši neatsaucas uz EK līguma 93. panta 3. punktu, nevar uzskatīt par derīgu paziņošanu.

| (130) | Tikai pasākumiem, par kuriem ir paziņots Komisijai atbilstoši 88. panta 3. punkta noteikumiem un kas nav ieviesti pirms Komisijas lēmuma, var piemērot Regulā 659/99 noteiktos procesuālos termiņus. Šajā gadījumā neapšaubāmi ir skaidrs, ka par Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu nav paziņots. |
| --- | --- |

(130)

Tikai pasākumiem, par kuriem ir paziņots Komisijai atbilstoši 88. panta 3. punkta noteikumiem un kas nav ieviesti pirms Komisijas lēmuma, var piemērot Regulā 659/99 noteiktos procesuālos termiņus. Šajā gadījumā neapšaubāmi ir skaidrs, ka par Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu nav paziņots.

| (131) | Bez tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 6. punktu, ja Komisija nepieņem lēmumu procesuālajā termiņā divu mēnešu laikā, atbalsts tiek uzskatīts par apstiprinātu, ja dalībvalsts iepriekš paziņo par savu nodomu īstenot pasākumu un ja Komisija nepieņem lēmumu 15 darbdienu laikā pēc šā paziņojuma saņemšanas. Šajā lietā Itālija nav iesniegusi nekādu iepriekšēju paziņojumu. Tādējādi arī tad, ja uzņēmumu Terni apgalvojums būtu pamatots, lai gan tas tāds nav, kā paskaidrots iepriekš 129. un 130. punktā, Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 6. punktu nevarētu piemērot. |
| --- | --- |

(131)

Bez tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 6. punktu, ja Komisija nepieņem lēmumu procesuālajā termiņā divu mēnešu laikā, atbalsts tiek uzskatīts par apstiprinātu, ja dalībvalsts iepriekš paziņo par savu nodomu īstenot pasākumu un ja Komisija nepieņem lēmumu 15 darbdienu laikā pēc šā paziņojuma saņemšanas. Šajā lietā Itālija nav iesniegusi nekādu iepriekšēju paziņojumu. Tādējādi arī tad, ja uzņēmumu Terni apgalvojums būtu pamatots, lai gan tas tāds nav, kā paskaidrots iepriekš 129. un 130. punktā, Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 6. punktu nevarētu piemērot.

| (132) | Tā kā Itālija nepaziņoja par Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu, atbalsts nav likumīgs. |
| --- | --- |

(132)

Tā kā Itālija nepaziņoja par Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu, atbalsts nav likumīgs.

| (133) | Lai gan procedūra attiecas tikai uz tarifa otro pagarinājumu, Komisija uzskata par lietderīgu izteikt vairākus apsvērumus attiecībā uz pirmo pagarinājumu un tā atzīšanu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(133)

Lai gan procedūra attiecas tikai uz tarifa otro pagarinājumu, Komisija uzskata par lietderīgu izteikt vairākus apsvērumus attiecībā uz pirmo pagarinājumu un tā atzīšanu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem.

| (134) | Pirmais Terni tarifa pagarinājums tika noteikts ar Likuma Nr. 9/1991 20. panta 4. punktu. Šis likums tika atzīts par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem lietā NN 52/1991 (37). Komisijas lēmumā, kas paziņots Itālijai, nav precizēts, kuri likuma panti uzskatāmi par nesaderīgiem. Tomēr iekšējos dokumentos, uz kuriem balstīts Komisijas lēmums, minēts to pantu īss apraksts un novērtējums, kas atsaucas uz valsts atbalstu. Likuma 20. panta 4. punkts, kas paredz Terni tarifa pagarinājumu, netiek minēts. |
| --- | --- |

(134)

Pirmais Terni tarifa pagarinājums tika noteikts ar Likuma Nr. 9/1991 20. panta 4. punktu. Šis likums tika atzīts par saderīgu ar valsts atbalsta noteikumiem lietā NN 52/1991 (37). Komisijas lēmumā, kas paziņots Itālijai, nav precizēts, kuri likuma panti uzskatāmi par nesaderīgiem. Tomēr iekšējos dokumentos, uz kuriem balstīts Komisijas lēmums, minēts to pantu īss apraksts un novērtējums, kas atsaucas uz valsts atbalstu. Likuma 20. panta 4. punkts, kas paredz Terni tarifa pagarinājumu, netiek minēts.

| (135) | Ņemot vērā informācijas nepietiekamību, nav iespējams izsekot lēmuma pieņemšanas gaitai šajā lietā un jo īpaši uzzināt, vai Komisija ir pārbaudījusi Terni tarifu ar mērķi to apstiprināt. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā informācijas nepietiekamību, nav iespējams izsekot lēmuma pieņemšanas gaitai šajā lietā un jo īpaši uzzināt, vai Komisija ir pārbaudījusi Terni tarifu ar mērķi to apstiprināt.

| (136) | Tomēr, tā kā Itālija ir paziņojusi par visu likumu kopumā, un lēmums par apstiprinājumu arī attiecas uz visu likumu kopumā, jāuzskata, ka Komisijas 1991. gada lēmums attiecas arī uz Terni tarifa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(136)

Tomēr, tā kā Itālija ir paziņojusi par visu likumu kopumā, un lēmums par apstiprinājumu arī attiecas uz visu likumu kopumā, jāuzskata, ka Komisijas 1991. gada lēmums attiecas arī uz Terni tarifa pagarinājumu.

| (137) | Atkāpjoties no EK līguma 87. panta 1. punkta par nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanas vispārēju aizliegumu, atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā noteiktajām atkāpēm. |
| --- | --- |

(137)

Atkāpjoties no EK līguma 87. panta 1. punkta par nesaderīga valsts atbalsta piešķiršanas vispārēju aizliegumu, atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja uz to var attiecināt kādu no Līgumā noteiktajām atkāpēm.

| (138) | Saskaņā ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu uzņēmumiem Terni piešķirto valsts atbalstu var uzskatīt par darbības atbalstu. |
| --- | --- |

(138)

Saskaņā ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu uzņēmumiem Terni piešķirto valsts atbalstu var uzskatīt par darbības atbalstu.

| (139) | Saskaņā ar pastāvošo judikatūru darbības atbalsts, tas ir, atbalsts, kura mērķis ir atbrīvot uzņēmumu no izmaksām, kuras tam būtu bijis jāsedz pašam saskaņā ar ierasto pārvaldes kārtību vai parastajām darbībām, tajās nozarēs, kurās šo atbalstu sniedz, pēc savas būtības rada tādus konkurences traucējumus, kas ir pretrunā ar vispārējām interesēm (38). Komisija atzīmē, ka darbības atbalsts, kas piešķirts preferenciāla elektrības tarifa veidā energoietilpīgam uzņēmumam, tas ir, uzņēmumam, kuram elektroenerģija ir viens no galvenajiem izdevumiem, rada īpaši lielus konkurences traucējumus, jo atbalsts būtiski un tieši ietekmē uzņēmuma ražošanas izmaksas un attiecīgi tā konkurētspēju. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar pastāvošo judikatūru darbības atbalsts, tas ir, atbalsts, kura mērķis ir atbrīvot uzņēmumu no izmaksām, kuras tam būtu bijis jāsedz pašam saskaņā ar ierasto pārvaldes kārtību vai parastajām darbībām, tajās nozarēs, kurās šo atbalstu sniedz, pēc savas būtības rada tādus konkurences traucējumus, kas ir pretrunā ar vispārējām interesēm (38). Komisija atzīmē, ka darbības atbalsts, kas piešķirts preferenciāla elektrības tarifa veidā energoietilpīgam uzņēmumam, tas ir, uzņēmumam, kuram elektroenerģija ir viens no galvenajiem izdevumiem, rada īpaši lielus konkurences traucējumus, jo atbalsts būtiski un tieši ietekmē uzņēmuma ražošanas izmaksas un attiecīgi tā konkurētspēju.

| (140) | Darbības atbalstu var piešķirt īpašos gadījumos, kas apskatīti Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (39). Bet šis tarifs nav paredzēts vides aizsardzības mērķiem. |
| --- | --- |

(140)

Darbības atbalstu var piešķirt īpašos gadījumos, kas apskatīti Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai (39). Bet šis tarifs nav paredzēts vides aizsardzības mērķiem.

| (141) | Izņēmuma gadījumā darbības atbalstu var piešķirt atbalstāmajos rajonos, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto atkāpi. Umbrijas reģionam visā vērā ņemamajā laikposmā saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu nebija tiesības pretendēt uz atbalstu. |
| --- | --- |

(141)

Izņēmuma gadījumā darbības atbalstu var piešķirt atbalstāmajos rajonos, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto atkāpi. Umbrijas reģionam visā vērā ņemamajā laikposmā saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu nebija tiesības pretendēt uz atbalstu.

| (142) | Lai gan iepriekš 123.–127. punktā aprakstīto iemeslu dēļ abi pagarinājumi ir uzskatāmi par diviem dažādiem pasākumiem, Komisija uzskata par nepieciešamu atgādināt, ka, izdarot paziņojumu par pirmo pagarinājumu, Umbrijas reģionā bija smaga ekonomikas krīze, kas īpaši ietekmēja tērauda un ķīmijas nozares Terni rajonā. Komisija ņēma vērā šo XX gs. 90. gadu sākuma krīzi, 1997. gadā apstiprinot tos Itālijas apgabalus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (40). Terni un Perudžas apgabali tika apstiprināti par tādiem, kuriem ir tiesības pretendēt uz struktūrfondu 2. mērķim atbilstošo atbalstu. |
| --- | --- |

(142)

Lai gan iepriekš 123.–127. punktā aprakstīto iemeslu dēļ abi pagarinājumi ir uzskatāmi par diviem dažādiem pasākumiem, Komisija uzskata par nepieciešamu atgādināt, ka, izdarot paziņojumu par pirmo pagarinājumu, Umbrijas reģionā bija smaga ekonomikas krīze, kas īpaši ietekmēja tērauda un ķīmijas nozares Terni rajonā. Komisija ņēma vērā šo XX gs. 90. gadu sākuma krīzi, 1997. gadā apstiprinot tos Itālijas apgabalus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (40). Terni un Perudžas apgabali tika apstiprināti par tādiem, kuriem ir tiesības pretendēt uz struktūrfondu 2. mērķim atbilstošo atbalstu.

| (143) | Bet 2005. gadā, kad tika pieņemts Likums Nr. 80/2005, strukturālo pielāgojumu process Umbrijā jau bija gandrīz beidzies. Piedāvātajā reģionu sarakstā, kuriem pienāksies atbalsts no 2007. līdz 2013. gadam, Umbrija pilnībā zaudēs atbalstāmā reģiona statusu. Kaut arī nevar zināt, vai reģionālās attīstības apsvērumi ir ņemti vērā sākotnējā lēmumā apstiprināšanā, tomēr ir skaidrs, ka Komisija nevar paļauties ne uz vienu no šiem apsvērumiem, vērtējot tarifa otro pagarinājumu. |
| --- | --- |

(143)

Bet 2005. gadā, kad tika pieņemts Likums Nr. 80/2005, strukturālo pielāgojumu process Umbrijā jau bija gandrīz beidzies. Piedāvātajā reģionu sarakstā, kuriem pienāksies atbalsts no 2007. līdz 2013. gadam, Umbrija pilnībā zaudēs atbalstāmā reģiona statusu. Kaut arī nevar zināt, vai reģionālās attīstības apsvērumi ir ņemti vērā sākotnējā lēmumā apstiprināšanā, tomēr ir skaidrs, ka Komisija nevar paļauties ne uz vienu no šiem apsvērumiem, vērtējot tarifa otro pagarinājumu.

| (144) | Itālija ir sīki paskaidrojusi otrā Terni tarifa pagarinājuma rūpniecības politikas iemeslus (skatīt 61. punktu). Galvenā Itālijas argumenta būtība tarifa attaisnošanai ir tāda, ka energoietilpīgiem uzņēmumiem citās dalībvalstīs arī tiek piemērotas mazākas cenas par enerģiju un šis tarifs ir nepieciešams kā pārejas pasākums, lai novērstu uzņēmumu pārvietošanu ārpus ES, kamēr enerģijas tirgus vēl nav pilnībā liberalizēts un infrastruktūra uzlabota. Šajā gadījumā šie paskaidrojumi ir pretrunā ar Itālijas apgalvojumu, ka Terni tarifs joprojām būtu kompensējošs, un pilnīgi noteikti nav attaisnojama ekspropriēšanas paketes pārskatīšana. |
| --- | --- |

(144)

Itālija ir sīki paskaidrojusi otrā Terni tarifa pagarinājuma rūpniecības politikas iemeslus (skatīt 61. punktu). Galvenā Itālijas argumenta būtība tarifa attaisnošanai ir tāda, ka energoietilpīgiem uzņēmumiem citās dalībvalstīs arī tiek piemērotas mazākas cenas par enerģiju un šis tarifs ir nepieciešams kā pārejas pasākums, lai novērstu uzņēmumu pārvietošanu ārpus ES, kamēr enerģijas tirgus vēl nav pilnībā liberalizēts un infrastruktūra uzlabota. Šajā gadījumā šie paskaidrojumi ir pretrunā ar Itālijas apgalvojumu, ka Terni tarifs joprojām būtu kompensējošs, un pilnīgi noteikti nav attaisnojama ekspropriēšanas paketes pārskatīšana.

| (145) | Komisija atzīmē, ka Tiesa ir noteikusi, ka “tas, ka dalībvalsts ar vienpusēju pasākumu palīdzību cenšas tuvināt konkurences apstākļus konkrētā ekonomikas nozarē tiem, kas pastāv citās dalībvalstīs, minētajiem pasākumiem nevar atņemt tiesības uz valsts atbalsta statusu” (41). Turklāt Itālijas arguments, ka šāds valsts atbalsts ir attaisnojams, jo pastāv citi (kas tādā pat mērā rada konkurences kropļojumus) valsts atbalsti ES, ir pilnībā noraidāms. Šāda pieeja novestu pie sacensības subsīdijās un būtu pretrunā valsts atbalsta kontroles galvenajam mērķim. Attiecībā uz uzņēmuma pārvietošanas risku ārpus ES, Komisija atzīmē, ka tās lēmumu praksē vai Kopienas tiesu praksē nav iepriekšēja gadījuma, kad šāds arguments tiktu uzskatīts par attaisnojumu valsts atbalsta piešķiršanai. Šajā gadījumā Komisijai nav pat jāņem vērā šis jautājums, jo Itālijas iestādes šim apgalvojumam nav iesniegušas nekādu pamatojumu. Jo īpaši nav pierādīts, ka tarifs būtu nepieciešams un samērīgs, lai novērstu šādu risku. |
| --- | --- |

(145)

Komisija atzīmē, ka Tiesa ir noteikusi, ka “tas, ka dalībvalsts ar vienpusēju pasākumu palīdzību cenšas tuvināt konkurences apstākļus konkrētā ekonomikas nozarē tiem, kas pastāv citās dalībvalstīs, minētajiem pasākumiem nevar atņemt tiesības uz valsts atbalsta statusu” (41). Turklāt Itālijas arguments, ka šāds valsts atbalsts ir attaisnojams, jo pastāv citi (kas tādā pat mērā rada konkurences kropļojumus) valsts atbalsti ES, ir pilnībā noraidāms. Šāda pieeja novestu pie sacensības subsīdijās un būtu pretrunā valsts atbalsta kontroles galvenajam mērķim. Attiecībā uz uzņēmuma pārvietošanas risku ārpus ES, Komisija atzīmē, ka tās lēmumu praksē vai Kopienas tiesu praksē nav iepriekšēja gadījuma, kad šāds arguments tiktu uzskatīts par attaisnojumu valsts atbalsta piešķiršanai. Šajā gadījumā Komisijai nav pat jāņem vērā šis jautājums, jo Itālijas iestādes šim apgalvojumam nav iesniegušas nekādu pamatojumu. Jo īpaši nav pierādīts, ka tarifs būtu nepieciešams un samērīgs, lai novērstu šādu risku.

| (146) | Attiecībā uz 61. punktā minētajiem Augsta līmeņa darba grupas secinājumiem, tie nav vērā ņemami, jo atspoguļo vispārīgas politiskās diskusijas iznākumu un nav uzskatāmi par juridiski saistošiem noteikumiem. Cita starpā jāatzīmē, ka darba grupas piedāvātie un Itālijas citētie risinājumi neietver valsts atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz 61. punktā minētajiem Augsta līmeņa darba grupas secinājumiem, tie nav vērā ņemami, jo atspoguļo vispārīgas politiskās diskusijas iznākumu un nav uzskatāmi par juridiski saistošiem noteikumiem. Cita starpā jāatzīmē, ka darba grupas piedāvātie un Itālijas citētie risinājumi neietver valsts atbalsta piešķiršanu.

| (147) | Tā kā uz atbalstu nevar attiecināt nevienu no EK līguma 87. pantā minētajām atkāpēm, preferenciālā tarifa otrais pagarinājums uzņēmumiem Terni jāuzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(147)

Tā kā uz atbalstu nevar attiecināt nevienu no EK līguma 87. pantā minētajām atkāpēm, preferenciālā tarifa otrais pagarinājums uzņēmumiem Terni jāuzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

| (148) | Saskaņā Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (42), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, nelikumīgu atbalstu gadījumā, kas nav saderīgi ar kopējo tirgu, jāatjauno efektīva konkurence un nekavējoties jāatmaksā atbalsts, ieskaitot procentu maksājumus. |
| --- | --- |

(148)

Saskaņā Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (42), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, nelikumīgu atbalstu gadījumā, kas nav saderīgi ar kopējo tirgu, jāatjauno efektīva konkurence un nekavējoties jāatmaksā atbalsts, ieskaitot procentu maksājumus.

| (149) | Saskaņā ar pastāvošo judikatūru, ja atbalsts ir piešķirts bez iepriekšējas paziņošanas saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, atbalsta saņēmējam nevar būt tiesiskā paļāvība, ka tā piešķiršana ir likumīga (43). Rūpīgs uzņēmējs parasti ir spējīgs noteikt, vai paziņošanas procedūra ir ievērota un atbalsts ir likumīgs. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar pastāvošo judikatūru, ja atbalsts ir piešķirts bez iepriekšējas paziņošanas saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, atbalsta saņēmējam nevar būt tiesiskā paļāvība, ka tā piešķiršana ir likumīga (43). Rūpīgs uzņēmējs parasti ir spējīgs noteikt, vai paziņošanas procedūra ir ievērota un atbalsts ir likumīgs.

| (150) | Tomēr nelikumīgi piešķirta atbalsta saņēmējs nav pasargāts no īpašiem apstākļiem, kuri tam ir devuši pārliecību, ka atbalsts ir piešķirts likumīgi un tādēļ viņš atsakās atmaksāt atbalstu (44). Komisija ir pārbaudījusi, vai īpašie apstākļi uzņēmumos Terni, kas aprakstīti 47. punktā, varētu būt radījuši tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(150)

Tomēr nelikumīgi piešķirta atbalsta saņēmējs nav pasargāts no īpašiem apstākļiem, kuri tam ir devuši pārliecību, ka atbalsts ir piešķirts likumīgi un tādēļ viņš atsakās atmaksāt atbalstu (44). Komisija ir pārbaudījusi, vai īpašie apstākļi uzņēmumos Terni, kas aprakstīti 47. punktā, varētu būt radījuši tiesisko paļāvību.

| (151) | Būtībā saņēmēji aizbildinājās, ka Itālija tiem devusi garantijas, ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu, un Komisijai nav bijuši iebildumi pret šo pasākumu ne tad, kad tika noteikts pirmais pagarinājums, ne tad, kad tikai iesniegta informācija par otro pagarinājumu. |
| --- | --- |

(151)

Būtībā saņēmēji aizbildinājās, ka Itālija tiem devusi garantijas, ka pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu, un Komisijai nav bijuši iebildumi pret šo pasākumu ne tad, kad tika noteikts pirmais pagarinājums, ne tad, kad tikai iesniegta informācija par otro pagarinājumu.

| (152) | Attiecībā uz pirmo apgalvojumu pietiek atgādināt, ka saskaņā ar pastāvošo judikatūru tiesiskā paļāvība nevar būt atkarīga no atbalsta piešķīrējas dalībvalsts rīcības. Pirmās instances tiesa ir īpaši noteikusi, ka “dalībvalsts sniegta nepareiza informācija par pasākuma likumību nekādā gadījumā nevar radīt tiesisko paļāvību, īpaši, ja Komisijai par šo informāciju pat nav paziņots” (45). |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz pirmo apgalvojumu pietiek atgādināt, ka saskaņā ar pastāvošo judikatūru tiesiskā paļāvība nevar būt atkarīga no atbalsta piešķīrējas dalībvalsts rīcības. Pirmās instances tiesa ir īpaši noteikusi, ka “dalībvalsts sniegta nepareiza informācija par pasākuma likumību nekādā gadījumā nevar radīt tiesisko paļāvību, īpaši, ja Komisijai par šo informāciju pat nav paziņots” (45).

| (153) | Tikai Kopienas pārvaldes rīcība var radīt tiesisko paļāvību. Tiesa jo īpaši ir noteikusi, ka “neviena persona nevar aizbildināties ar principa pārkāpumu, ja vien Kopienas pārvalde tam nav devusi precīzas garantijas (pasvītrojums mūsu)” (46). |
| --- | --- |

(153)

Tikai Kopienas pārvaldes rīcība var radīt tiesisko paļāvību. Tiesa jo īpaši ir noteikusi, ka “neviena persona nevar aizbildināties ar principa pārkāpumu, ja vien Kopienas pārvalde tam nav devusi precīzas garantijas (pasvītrojums mūsu)” (46).

| (154) | Uzņēmumi Terni apgalvo, ka Komisijai nebija iebildumu pret pasākumu 1991. gadā, kad tā apstiprināja Likumu Nr. 9/1991. Jāatzīmē, ka Komisijas 1991. gada lēmums attiecas tikai uz pasākumu, kas ieviests ar Likumu Nr. 9/1991, tādēļ šā pasākuma apstiprinājums nevar radīt tiesisku paļāvību par jaunā atbalsta pasākuma, kas ieviests ar Likumu Nr. 80/2005, likumību vai saderību. Pat ja Komisija būtu skaidri atzinusi, ka 1991. gada pasākums nav uzskatāms par atbalstu, lai gan tā nav, saņēmējiem nebūtu jāuzskata, ka 2005. gada pasākums arī automātiski nav uzskatāms par atbalstu, jo ir daudz apstākļi, kuriem rodoties, pasākums, kas nav atbalsts, var klūt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(154)

Uzņēmumi Terni apgalvo, ka Komisijai nebija iebildumu pret pasākumu 1991. gadā, kad tā apstiprināja Likumu Nr. 9/1991. Jāatzīmē, ka Komisijas 1991. gada lēmums attiecas tikai uz pasākumu, kas ieviests ar Likumu Nr. 9/1991, tādēļ šā pasākuma apstiprinājums nevar radīt tiesisku paļāvību par jaunā atbalsta pasākuma, kas ieviests ar Likumu Nr. 80/2005, likumību vai saderību. Pat ja Komisija būtu skaidri atzinusi, ka 1991. gada pasākums nav uzskatāms par atbalstu, lai gan tā nav, saņēmējiem nebūtu jāuzskata, ka 2005. gada pasākums arī automātiski nav uzskatāms par atbalstu, jo ir daudz apstākļi, kuriem rodoties, pasākums, kas nav atbalsts, var klūt par valsts atbalstu.

| (155) | Turklāt Komisijas lēmuma formulējums, paziņojot Itālijai par to atbalsta pasākumu saderību, kas noteikti ar Likumu N. 9/1991 un Likumu Nr. 10/1991, varētu iespējami nozīmēt pretējo, proti, ka Terni pasākums ir uzskatāms par atbalstu. |
| --- | --- |

(155)

Turklāt Komisijas lēmuma formulējums, paziņojot Itālijai par to atbalsta pasākumu saderību, kas noteikti ar Likumu N. 9/1991 un Likumu Nr. 10/1991, varētu iespējami nozīmēt pretējo, proti, ka Terni pasākums ir uzskatāms par atbalstu.

| (156) | Tāpēc Komisijas lēmums nevarēja dot saņēmējiem precīzas garantijas, ka tarifs varētu nebūt uzskatāms par atbalstu, bet labākajā gadījumā – tiesisko paļāvību, ka 1991. gadā noteiktais tarifa pagarinājums ir saderīgs. Attiecībā uz 2005. gada pagarinājumu savukārt nevarēja rasties nekāda paļāvība. Tāpēc arī šo argumentu var neņemt vērā. |
| --- | --- |

(156)

Tāpēc Komisijas lēmums nevarēja dot saņēmējiem precīzas garantijas, ka tarifs varētu nebūt uzskatāms par atbalstu, bet labākajā gadījumā – tiesisko paļāvību, ka 1991. gadā noteiktais tarifa pagarinājums ir saderīgs. Attiecībā uz 2005. gada pagarinājumu savukārt nevarēja rasties nekāda paļāvība. Tāpēc arī šo argumentu var neņemt vērā.

| (157) | Attiecībā uz pārmetumu, ka Komisija neesot rīkojusies pietiekami rūpīgi, saņemot informāciju par otro tarifa pagarinājumu, šis apgalvojums ir acīmredzami nepamatots. Itālija esot pieminējusi Terni tarifu 2005. gada Ziņojumā par valsts atbalstiem. Sīkāka informācija par Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktā paredzēto pasākumu tika iesniegta tikai 2006. gada februārī pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar tā paša likuma 11. panta 12. punktā minētā valsts atbalsta pārbaudīšanu (valsts atbalsts C 13/2006). Komisija uzsāka oficiālu pārbaudes procedūru 2006. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz pārmetumu, ka Komisija neesot rīkojusies pietiekami rūpīgi, saņemot informāciju par otro tarifa pagarinājumu, šis apgalvojums ir acīmredzami nepamatots. Itālija esot pieminējusi Terni tarifu 2005. gada Ziņojumā par valsts atbalstiem. Sīkāka informācija par Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktā paredzēto pasākumu tika iesniegta tikai 2006. gada februārī pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar tā paša likuma 11. panta 12. punktā minētā valsts atbalsta pārbaudīšanu (valsts atbalsts C 13/2006). Komisija uzsāka oficiālu pārbaudes procedūru 2006. gada jūlijā.

| (158) | Īsais laiks starp informācijas iesniegšanu un Komisijas rīcību rāda, ka Komisija rīkojusies veicīgi. |
| --- | --- |

(158)

Īsais laiks starp informācijas iesniegšanu un Komisijas rīcību rāda, ka Komisija rīkojusies veicīgi.

| (159) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ir secinājusi, ka nepastāvēja īpaši apstākļi, kas varēja radīt agrākajiem Terni uzņēmumiem tiesisku paļāvību par apstrīdētā pasākuma likumību. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija ir secinājusi, ka nepastāvēja īpaši apstākļi, kas varēja radīt agrākajiem Terni uzņēmumiem tiesisku paļāvību par apstrīdētā pasākuma likumību.

| (160) | Visas nesaderīgā atbalsta summas, ko saskaņā ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu saņēmuši uzņēmumi ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche, un kas attiecas uz laiku no 2005. gada 1. janvāra (skatīt 26. punktu), ir jāatmaksā, ieskaitot procentus, saskaņā ar V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, kura nosaka sīki izstrādātas normas EK Līguma 93. panta piemērošanai (47). |
| --- | --- |

(160)

Visas nesaderīgā atbalsta summas, ko saskaņā ar Likuma Nr. 80/2005 11. panta 11. punktu saņēmuši uzņēmumi ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche, un kas attiecas uz laiku no 2005. gada 1. janvāra (skatīt 26. punktu), ir jāatmaksā, ieskaitot procentus, saskaņā ar V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, kura nosaka sīki izstrādātas normas EK Līguma 93. panta piemērošanai (47).

| (161) | Šādā kontekstā jāatgādina, ka atmaksāšanas mērķis ir atjaunot saņēmēja konkurētspēju tādā stāvoklī, kāda tā bija pirms nesaderīgā atbalsta piešķiršanas. Lai noteiktu, kāda bija uzņēmumu Terni konkurētspēja pirms Likuma Nr. 80/2005 ieviešanas, jāņem vērā esošā atbalsta pasākums, kas noteikts ar Likumu Nr. 9/1991 un atzīts par valsts atbalstu līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(161)

Šādā kontekstā jāatgādina, ka atmaksāšanas mērķis ir atjaunot saņēmēja konkurētspēju tādā stāvoklī, kāda tā bija pirms nesaderīgā atbalsta piešķiršanas. Lai noteiktu, kāda bija uzņēmumu Terni konkurētspēja pirms Likuma Nr. 80/2005 ieviešanas, jāņem vērā esošā atbalsta pasākums, kas noteikts ar Likumu Nr. 9/1991 un atzīts par valsts atbalstu līdz 2007. gadam.

| (162) | Tāpēc Komisija uzskata, ka atlikušās atbalsta summas, kas saņēmējiem 2005., 2006. un 2007. gadā pienāktos pēc Likuma Nr. 9/1991, ja nebūtu ieviests Likums Nr. 80/2005, var atskaitīt no atmaksājamās summas, ja Itālija uzskata, ka saņēmējiem ir uz to tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(162)

Tāpēc Komisija uzskata, ka atlikušās atbalsta summas, kas saņēmējiem 2005., 2006. un 2007. gadā pienāktos pēc Likuma Nr. 9/1991, ja nebūtu ieviests Likums Nr. 80/2005, var atskaitīt no atmaksājamās summas, ja Itālija uzskata, ka saņēmējiem ir uz to tiesības saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

VII.   SECINĀJUMS

| (163) | Komisija uzskata, ka Itālija, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi noteikumus, kas paredzēti 11. panta 11. punktā Dekrētā Nr. 80/05, kurš pārveidots par Likumu Nr. 80/2005, trijiem bijušajiem Terni uzņēmumiem paredzot izdarīt grozījumus tiem piešķirtajā preferenciālajā elektroenerģijas piegādes tarifā un pagarinot šā tarifa režīma darbība ilgumu līdz 2010. gadam. Komisija uzskata, ka šāds pasākums, kas uzskatāms par vienkāršu darbības atbalstu, neatbilst nevienai EK līgumā minētajai atkāpei un tāpēc nav saderīgs ar kopējo tirgu. Tāpēc tā iepriekš minētā pasākuma daļa, kas vēl nav piešķirta vai izmaksāta, nav jāīsteno. Jau izmaksātais atbalsts ir jāatmaksā. Summas, kas saņēmējiem būtu piešķirtas saskaņā ar Likumu Nr. 9/1991 2005., 2006. un 2007. gadā, var atskaitīt no kopējās atmaksājamās summas, |
| --- | --- |

(163)

Komisija uzskata, ka Itālija, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi noteikumus, kas paredzēti 11. panta 11. punktā Dekrētā Nr. 80/05, kurš pārveidots par Likumu Nr. 80/2005, trijiem bijušajiem Terni uzņēmumiem paredzot izdarīt grozījumus tiem piešķirtajā preferenciālajā elektroenerģijas piegādes tarifā un pagarinot šā tarifa režīma darbība ilgumu līdz 2010. gadam. Komisija uzskata, ka šāds pasākums, kas uzskatāms par vienkāršu darbības atbalstu, neatbilst nevienai EK līgumā minētajai atkāpei un tāpēc nav saderīgs ar kopējo tirgu. Tāpēc tā iepriekš minētā pasākuma daļa, kas vēl nav piešķirta vai izmaksāta, nav jāīsteno. Jau izmaksātais atbalsts ir jāatmaksā. Summas, kas saņēmējiem būtu piešķirtas saskaņā ar Likumu Nr. 9/1991 2005., 2006. un 2007. gadā, var atskaitīt no kopējās atmaksājamās summas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, ko Itālija sniegusi uzņēmumiem ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2.   Valsts atbalsts, ko Itālija sniegusi ThyssenKrupp, Cementir un Nuova Terni Industrie Chimiche, bet kas vēl nav izmaksāts, arī nav saderīgs ar kopējo tirgu, un tāpēc to nedrīkst īstenot.

2. pants

1.   Itālija atgūst no saņēmējiem 1. panta 1. punktā minēto atbalstu.

2.   Atmaksājamās summas ietver procentus par visu laikposmu no atbalsta izsniegšanas brīža saņēmējiem līdz tā atmaksāšanas brīdim.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 noteikumiem.

3. pants

1.   Itālija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai saņēmēji atmaksātu 1. pantā minēto nelikumīgi piešķirto nesaderīgo atbalstu.

2.   Atmaksāšanu veic nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ciktāl tās nekavē šā lēmuma tūlītēju un efektīvu izpildi.

3.   Itālija nodrošina, lai šis lēmums tiktu ieviests četru mēnešu laikā no tā paziņošanas brīža.

4. pants

1.   Itālija informē Komisiju par valsts procedūru norisi šā lēmuma ieviešanai, līdz šīs procedūras ir pabeigtas.

2.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Itālija iesniedz informāciju par kopējām summām (pamatsummu un procentiem), kas saņēmējiem jāatmaksā, un šā lēmuma izpildes nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīku aprakstu. Tajā pašā laikā Itālija nosūta Komisijai visus dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

3.   Pēc 2. punktā minētā divu mēnešu termiņa beigām Itālija pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma sniedz ziņojumu par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Šajā ziņojumā ietver arī sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, ko saņēmēji jau atmaksājuši.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 20. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 214, 6.9.2006., 5. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Likuma Nr. 1643/62 4. panta 6. punkta pirmā ievilkuma a) un b) apakšpunkts.

3

(4)  To uzņēmumu darbības pamatā, kuri izmanto valsts ūdeni enerģijas ražošanā, ir koncesija (concessione di derivazione idroelettrica), kas izsniegta uz laiku. Tās termiņš (Itālijā parasti trīsdesmit gadi) ir pietiekams, lai ļautu uzņēmumiem atpelnīt ieguldījumus. Kad koncesijas izbeidzas, tās piešķir no jauna, pamatojoties uz pārskatāmu atlases procedūru.

4

concessione di derivazione idroelettrica

(5)  Valsts atbalsts NN 52/91, vēstule SG(91) D/15502.

5

(6)  Likuma Nr. 266/2005 1. panta 285. punkts.

6

(7)  Delibera AEEG Nr. 228/01.

7

Delibera AEEG

(8)  Delibera AEEG Nr. 148/04.

8

Delibera AEEG

(9)  OV L 227, 19.8.1983., 24. lpp.

9

(10)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā Terni SpA un Italsider pret Cassa Conguaglio per il settore elettrico par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, Lieta C-99/92, [1994] ECR, I–00541. lpp.

10

Terni SpA

Italsider

Cassa Conguaglio per il settore elettrico

(11)  Komisijas 1999. gada 11. maija Lēmums SEC/1999/687 Lietā C-49/98 “Atbalsta pasākumi nodarbinātībai”, Likuma Nr. 196/97 15. un 26. pants (OV L 42, 15.2.2000., 1.–18. lpp.).

11

(12)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā Deggendorf pret Komisiju, Lieta C-355/95 [1997] ECR, I–02549. lpp.

12

Deggendorf

(13)  Rūpniecības ministrijas 2005. gada 16. decembra paziņojums AEEG.

13

AEEG

(14)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

14

(15)  Skatīt 14. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Delibera AEEG 190/2006.

16

Delibera AEEG

(17)  Īpaši šādi spriedumi: A.D.B.H.U., Lieta C-240/83, 7.2.1985., ECR (1985), 00531. lpp.; Asteris, Apvienotās lietas 106-120/87, 27.9.1988., ECR (1988), 05515. lpp.; Altmark, Lieta C-280/00, 24.7.2003., ECR (2003), I–07747. lpp; Ferring, Lieta C-53/00, 22.11.2001., ECR (2001), I–09067. lpp.

17

A.D.B.H.U.

Asteris

Altmark

Ferring

(18)  Īpaši Francijā, Vācijā, Spānijā, Grieķijā un Somijā. Itālija ir pievienojusi to atbalsta shēmu aprakstu, kas šajās valstīs esot spēkā energoietilpīgās rūpniecības nozarēs.

18

(19)  Augsta līmeņa darba grupas 2006. gada 2. jūnija pirmais ziņojums “Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme”.

19

Contributing to an integrated approach on competitiveness, energy and the environment policies – functioning of the energy market, access to energy, energy efficiency and the EU Emission Trading Scheme

(20)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietās Pearle un citi, Lieta C-345/02 [2004] ECR, I–7139. lpp., un Preussen-Elektra, Lieta C-379/98 [2001] ECR, I–02099. lpp.

20

Pearle

Preussen-Elektra

(21)  Kompensācijas summas apstrīdēšanas mehānisms bija noteikts nacionalizācijas likuma 5. panta 5. punktā.

21

(22)  Jāatzīmē, ka saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem, kad beidzas hidroelektroenerģijas ieguves koncesiju termiņš, hidroelektroenerģijas ražošanas uzņēmums zaudē īpašumtiesības uz daļu no saviem aktīviem, tas ir, atsevišķām rūpnīcas iekārtām, kuras automātiski pāriet valsts īpašumā.

22

(23)  Skatīt EKT spriedumus lietās Steinike & Weinlig, C-78/76, [1977] ECR 595. lpp., un Francijas valdība pret Komisiju, Lieta C-47/69 [1970] ECR 00487. lpp.

23

Steinike & Weinlig

(24)  EKT spriedums lietā Pearle un citi pret Komisiju, Lieta C-345/02 [2004] ECR I–7139. lpp.

24

Pearle

(25)  Skatīt Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietās Itālija pret Komisiju, Lieta C-303/88, [1988] ECR I–1433. lpp.; Francija pret Komisiju, Lieta C-47/69 [1970] ECR 4393; Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Deutsche Bahn pret Komisiju, Lieta T-351/02, [2006] ECR II–1047. lpp.

25

Deutsche Bahn

(26)  Cementir pieder Caltagirone Group, kurai pieder vairākas rūpnīcas Itālijā, no kurām dažas veic eksporta darījumus. Uzņēmums ražo dažādus cementa un kaļķa produktus un pārvalda arī cementa ražotāju Turcijā, kas eksportē uz ES. Nuova Terni Industrie Chimiche pieder Norsk Hydro grupai, kas nodarbojas ar ķīmisko mēslošanas līdzekļu un minerālmēslu, naftas un gāzes produktu un petroķīmisko produktu ražošanu. ThyssenKrupp ir globāls konglomerāts, kas nodarbojas galvenokārt, bet ne tikai, ar tērauda ražošanu.

26

Cementir

Caltagirone Group

Nuova Terni Industrie Chimiche

Norsk Hydro

ThyssenKrupp

(27)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā Francijas Republika pret Komisiju, Lieta C-102/87, [1988] ECR, 04067. lpp.

27

(28)  Komisijas 1994. gada 30. novembra Lēmums (Lieta IV/33.322 – cements) (OV L 343, 30.12.1994, 1. lpp.).

28

(29)  Lēmums IV/M.832, 25.10.1996.“Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).”

29

Norsk Hydro/Enichem Agricoltura – Terni (II).

(30)  Cita starpā skatīt 1997. gada 11. augusta Lēmumu IV/M.925 Krupp-Hoesch/Thyssen.

30

Krupp-Hoesch/Thyssen

(31)  Cita starpā skatīt Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā Philip Morris pret Komisiju (Lieta 730/79, ECR [1980] 02671. lpp., 11. punkts) un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā Air Liquide Industries pret Ville de Seraing et Province de Liège (Apvienotās lietas C-393/04 un C-41/05, [2006] ECR I–05293. lpp.).

31

Philip Morris

Air Liquide Industries

Ville de Seraing et Province de Liège

(32)  Šajā nolūkā skatīt, piemēram, Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Territorio Historico de Alava pret Diputacion Foral de Alava, Apvienotās lietas T-127/99 un T-148/99, [2002] ECR II–012575, 173.–175. punkts.

32

Territorio Historico de Alava

Diputacion Foral de Alava

(33)  Apvienotās lietas C-15/98 un C-105/99, Itālija un Sardegna Lines pret Komisiju, ECR [2000] I–8855. lpp., Atzinuma 74. punkts.

33

Sardegna Lines

(34)  Pirmās instances tiesas spriedums lietā Gibraltāra valdība pret Komisiju, Apvienotās lietas T-195-01 un T-207/01 [ECR 2002] II–02309. lpp.

34

(35)  Dekrēta 80/05 pārveidotais likums paredzēja tarifa pagarinājuma stāšanos spēkā ar atpakaļejošu datumu no 2005. gada 1. janvāra.

35

(36)  Breda Fucine Meridionali pret Komisiju, Apvienoto lietu T-126/96 un T-127/96 [1998] ECR II–3437. lpp., 47. punkts.

36

Breda Fucine Meridionali

Komisiju

(37)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Skatīt Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus lietās Itālija pret Komisiju, Lieta C-86/89 [1990] ECR I–3891. lpp., 18. punkts, un Francija pret Komisiju, Lieta C-301/87 [1990] ECR I-307, 50. punkts; Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Siemens pret Komisiju, Lieta T-459/93 [1995] ECR II–1675. lpp., 48. punkts.

38

(39)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

39

(40)  Valsts atbalsts Nr. 27/1997, Komisijas 1997. gada 30. jūnija Lēmums SG(97) 4949.

40

(41)  Skatīt, piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā Itālijas Republika pret Komisiju, Lieta C-372/97 [2004], ECR I–03679. lpp., 67. punkts.

41

(42)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

42

(43)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā Alcan Deutschland, Lieta C-24/95 [1997], ECR I–1591. lpp., 25., 30. un 31. punkts, un Demesa un Territorio histórico de Įlava pret Komisiju, Apvienotās lietas C 183/02 P un C 187/02 [2004] ECR I–10609. lpp., 45. punkts.

43

Alcan Deutschland

Demesa

Territorio histórico de Įlava

(44)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā Komisija pret Vāciju, Lieta C-5/89 [1990] ECR I–3437. lpp., 16. punkts.

44

(45)  Skatīt Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Fleuren Compost pret Komisiju, Lieta T-109/01 [2004] ECR II–127. lpp., 141.–143. punkts.

45

Fleuren Compost

(46)  Skatīt Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā Vācija pret Komisiju, Lieta C-506/03, [2005] ECR I–0000. lpp, 58. punkts.

46

(47)  OV L 140, 30.4.2004., 1. – 134. lpp.

47

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 17. aprīlis)

par tādu ierobežojamo vielu daudzumu piešķiršanu, kas 2008. gadā ir atļautas būtiskām vajadzībām paredzētam lietojumam Kopienā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1403)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, dāņu, franču, holandiešu, igauņu, itāļu, slovēņu, spāņu un vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/409/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Kopiena jau ir pārtraukusi hlorfluorogļūdeņražu, citu perhalogenēto hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna, daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna ražošanu un izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena jau ir pārtraukusi hlorfluorogļūdeņražu, citu perhalogenēto hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna, daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna ražošanu un izmantošanu.

| (2) | Komisijai katru gadu jānosaka šo ierobežojamo vielu būtiskām vajadzībām paredzētais lietojums, daudzumi, kādos šīs vielas var izmantot, un uzņēmumi, kuri tās drīkst izmantot. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai katru gadu jānosaka šo ierobežojamo vielu būtiskām vajadzībām paredzētais lietojums, daudzumi, kādos šīs vielas var izmantot, un uzņēmumi, kuri tās drīkst izmantot.

| (3) | Lēmumā IV/25, ko pieņēmušas puses, kuras parakstījušas Monreālas protokolu par vielām, kas noārda ozona slāni (turpmāk tekstā – “Monreālas protokols”), ir izklāstīti kritēriji, kādus Komisija izmanto būtiskām vajadzībām paredzēta lietojuma noteikšanai, un katrai pusei piešķirta atļauja ierobežojamo vielu ražošanai un patēriņam, kas nepieciešams šo vielu izmantošanai būtiskām vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Lēmumā IV/25, ko pieņēmušas puses, kuras parakstījušas Monreālas protokolu par vielām, kas noārda ozona slāni (turpmāk tekstā – “Monreālas protokols”), ir izklāstīti kritēriji, kādus Komisija izmanto būtiskām vajadzībām paredzēta lietojuma noteikšanai, un katrai pusei piešķirta atļauja ierobežojamo vielu ražošanai un patēriņam, kas nepieciešams šo vielu izmantošanai būtiskām vajadzībām.

| (4) | Ar Lēmumu XIX/13, ko pieņēmušas Monreālas protokola puses, ir atļauts 2008. gadā Eiropas Kopienā saražot 200 tonnas hlorfluorogļūdeņražu (CFC), kas paredzēti hlorfluorogļūdeņradi saturošu dozējošu inhalatoru (MDI) ražošanai un lietošanai, kas atbilst Lēmumā IV/25 noteiktajiem kritērijiem attiecībā uz būtiskām vajadzībām paredzētu CFC lietojumu. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu XIX/13, ko pieņēmušas Monreālas protokola puses, ir atļauts 2008. gadā Eiropas Kopienā saražot 200 tonnas hlorfluorogļūdeņražu (CFC), kas paredzēti hlorfluorogļūdeņradi saturošu dozējošu inhalatoru (MDI) ražošanai un lietošanai, kas atbilst Lēmumā IV/25 noteiktajiem kritērijiem attiecībā uz būtiskām vajadzībām paredzētu CFC lietojumu.

| (5) | Ar Lēmumu XIX/18, ko pieņēmušas Monreālas protokola puses, ir atļauta tāda ražošana un patēriņš, kas nepieciešams Monreālas protokola A, B un C pielikumā minēto ierobežojamo vielu (II un III grupas vielas) būtiskām vajadzībām paredzētajiem lietojumiem laboratorijās un analīzēm, kā minēts Pušu septītās sanāksmes ziņojuma IV pielikumā, saskaņā ar Pušu sestās sanāksmes ziņojuma II pielikumā, Monreālas protokola pušu Lēmumos VII/11, XI/15 un XV/5 izklāstītajiem nosacījumiem. Ar Monreālas protokola pušu Lēmumu XVII/10 ir atļauta Monreālas protokola E pielikumā iekļautās ierobežojamās vielas ražošana un izmantošana, kas nepieciešama metilbromīda lietojumiem laboratorijās un analīzēm. |
| --- | --- |

(5)

Ar Lēmumu XIX/18, ko pieņēmušas Monreālas protokola puses, ir atļauta tāda ražošana un patēriņš, kas nepieciešams Monreālas protokola A, B un C pielikumā minēto ierobežojamo vielu (II un III grupas vielas) būtiskām vajadzībām paredzētajiem lietojumiem laboratorijās un analīzēm, kā minēts Pušu septītās sanāksmes ziņojuma IV pielikumā, saskaņā ar Pušu sestās sanāksmes ziņojuma II pielikumā, Monreālas protokola pušu Lēmumos VII/11, XI/15 un XV/5 izklāstītajiem nosacījumiem. Ar Monreālas protokola pušu Lēmumu XVII/10 ir atļauta Monreālas protokola E pielikumā iekļautās ierobežojamās vielas ražošana un izmantošana, kas nepieciešama metilbromīda lietojumiem laboratorijās un analīzēm.

| (6) | Saskaņā ar 3. punktu Monreālas protokola pušu Lēmumā XVII/2 par pasākumiem, lai sekmētu pāreju uz dozējošajiem inhalatoriem, kuros neizmanto hlorfluorogļūdeņražus (MDI), visas dalībvalstis ir paziņojušas ANO Vides programmai aktīvās sastāvdaļas (2), kurām hlorfluorogļūdeņraži (CFC) vairs nav būtiski vajadzīgi Eiropas Kopienas tirgū laižamo hlorfluorogļūdeņradi saturošo dozējošo inhalatoru (CFC MDI) ražošanai. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 3. punktu Monreālas protokola pušu Lēmumā XVII/2 par pasākumiem, lai sekmētu pāreju uz dozējošajiem inhalatoriem, kuros neizmanto hlorfluorogļūdeņražus (MDI), visas dalībvalstis ir paziņojušas ANO Vides programmai aktīvās sastāvdaļas (2), kurām hlorfluorogļūdeņraži (CFC) vairs nav būtiski vajadzīgi Eiropas Kopienas tirgū laižamo hlorfluorogļūdeņradi saturošo dozējošo inhalatoru (CFC MDI) ražošanai.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 4. punkta i) apakšpunkta b) punktu hlorfluorogļūdeņražu izmantošana un laišana tirgū atļauta tikai tad, ja tie ir uzskatāmi par būtiskiem saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Šo nebūtiskuma nosacījumu dēļ samazinājies hlorfluorogļūdeņražu pieprasījums izmantošanai Eiropas Kopienas tirgū laižamo MDI ražošanai. Turklāt saskaņā ar 4. panta 6. punktu Regulā (EK) Nr. 2037/2000 CFC-MDI produktu imports un tirgū laišana atļauta tikai tad, ja šajos produktos esošie hlorfluorogļūdeņraži ir uzskatāmi par būtiski vajadzīgiem saskaņā ar 3. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 4. punkta i) apakšpunkta b) punktu hlorfluorogļūdeņražu izmantošana un laišana tirgū atļauta tikai tad, ja tie ir uzskatāmi par būtiskiem saskaņā ar minētās regulas 3. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Šo nebūtiskuma nosacījumu dēļ samazinājies hlorfluorogļūdeņražu pieprasījums izmantošanai Eiropas Kopienas tirgū laižamo MDI ražošanai. Turklāt saskaņā ar 4. panta 6. punktu Regulā (EK) Nr. 2037/2000 CFC-MDI produktu imports un tirgū laišana atļauta tikai tad, ja šajos produktos esošie hlorfluorogļūdeņraži ir uzskatāmi par būtiski vajadzīgiem saskaņā ar 3. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (8) | Komisija 2007. gada 18. jūlijā ir publicējusi paziņojumu (3) tiem Kopienas 27 dalībvalstu uzņēmumiem, kuri pieprasa, lai Komisija ierobežojamo vielu izmantojumu uzskatītu par būtiskām vajadzībām paredzētu lietojumu Kopienā 2008. gadā, un ir saņēmusi deklarācijas par būtiskām vajadzībām paredzēto ierobežojamo vielu plānoto izmantošanu 2008. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2007. gada 18. jūlijā ir publicējusi paziņojumu (3) tiem Kopienas 27 dalībvalstu uzņēmumiem, kuri pieprasa, lai Komisija ierobežojamo vielu izmantojumu uzskatītu par būtiskām vajadzībām paredzētu lietojumu Kopienā 2008. gadā, un ir saņēmusi deklarācijas par būtiskām vajadzībām paredzēto ierobežojamo vielu plānoto izmantošanu 2008. gadā.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka ieinteresētie uzņēmumi un citi uzņēmējdarbības subjekti var turpināt pienācīgi izmantot licencēšanas sistēmu, ir lietderīgi šo lēmumu piemērot no 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka ieinteresētie uzņēmumi un citi uzņēmējdarbības subjekti var turpināt pienācīgi izmantot licencēšanas sistēmu, ir lietderīgi šo lēmumu piemērot no 2008. gada 1. janvāra.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārvaldības komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārvaldības komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   To ierobežojamo I grupas vielu (hlorfluorogļūdeņraži CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras 2008. gadā Kopienā var izmantot būtiskām vajadzībām medicīnā, ir 155 460,00 ozona noārdīšanās potenciāla (ONP) kilogrami.

2.   To ierobežojamo I grupas vielu (CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115) un II grupas vielu (citi perhalogenētie hlorfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras 2008. gadā var izmantot būtiskām laboratorijas vajadzībām Kopienā, ir 56 213,60 ONP kg.

3.   To ierobežojamo III grupas vielu (haloni) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var izmantot būtiskām laboratorijas vajadzībām, ir 418,7 ONP kg.

4.   To ierobežojamo IV grupas vielu (tetrahlorogleklis) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras 2008. gadā var izmantot būtiskām laboratorijas vajadzībām Kopienā, ir 150 832,836 ONP kg.

5.   To ierobežojamo V grupas vielu (1,1,1 trihloretāns) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras 2008. gadā var izmantot būtiskām laboratorijas vajadzībām Kopienā, ir 381,5 ONP kg.

6.   To ierobežojamo VI grupas vielu (metilbromīds) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var izmantot laboratorijas un analītiskām vajadzībām, ir 150,00 ONP kg.

7.   To ierobežojamo VII grupas vielu (daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras 2008. gadā var izmantot būtiskām laboratorijas vajadzībām Kopienā, ir 0,96 ONP kg.

8.   To ierobežojamo IX grupas vielu (bromhlormetāns) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras 2008. gadā var izmantot būtiskām laboratorijas vajadzībām Kopienā, ir 13,368 ONP kg.

2. pants

I pielikumā norādītos hlorfluorogļūdeņradi saturošos dozējošos inhalatorus nelaiž tirgū gadījumos, kad kompetentā iestāde ir atzinusi hlorfluorogļūdeņražus saturošus inhalatorus par nebūtiskiem attiecīgajos tirgos.

3. pants

Laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ir spēkā šādi noteikumi:

| 1) | kvotas, kas paredzētas hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 būtiskam lietojumam medicīnā, piešķir II pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1)

kvotas, kas paredzētas hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 būtiskam lietojumam medicīnā, piešķir II pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 2) | kvotas, kas paredzētas hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogenēto hlorfluorogļūdeņražu būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir III pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

kvotas, kas paredzētas hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogenēto hlorfluorogļūdeņražu būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir III pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 3) | kvotas, kas paredzētas halonu būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir IV pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

3)

kvotas, kas paredzētas halonu būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir IV pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 4) | kvotas, kas paredzētas tetrahloroglekļa būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir V pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

4)

kvotas, kas paredzētas tetrahloroglekļa būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir V pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 5) | kvotas, kas paredzētas 1,1,1 trihloretāna būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir VI pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

5)

kvotas, kas paredzētas 1,1,1 trihloretāna būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir VI pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 6) | kvotas, kas paredzētas metilbromīda lietojumam kritiskām vajadzībām laboratorijās un analīzēm, piešķir VII pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

6)

kvotas, kas paredzētas metilbromīda lietojumam kritiskām vajadzībām laboratorijās un analīzēm, piešķir VII pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 7) | kvotas, kas paredzētas bromfluorogļūdeņražu būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir VIII pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

7)

kvotas, kas paredzētas bromfluorogļūdeņražu būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir VIII pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 8) | kvotas, kas paredzētas bromhlormetāna būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir IX pielikumā norādītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8)

kvotas, kas paredzētas bromhlormetāna būtiskam lietojumam laboratorijās, piešķir IX pielikumā norādītajiem uzņēmumiem;

| 9) | kvotas, kas paredzētas hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogenēto hlorfluorogļūdeņražu, tetrahloroglekļa, 1,1,1 trihloretāna, daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna būtiskam lietojumam, ir noteiktas X pielikumā. |
| --- | --- |

9)

kvotas, kas paredzētas hlorfluorogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogenēto hlorfluorogļūdeņražu, tetrahloroglekļa, 1,1,1 trihloretāna, daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna būtiskam lietojumam, ir noteiktas X pielikumā.

4. pants

Šo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. janvāra, un tā darbība beidzas 2008. gada 31. decembrī.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3A° |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3A°

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| Service EVICS |
| BP M6322 |
| Route de Bayonne 316 |
| F-31060 Toulouse Cedex 16 |

Airbus France

Service EVICS

BP M6322

Route de Bayonne 316

F-31060 Toulouse Cedex 16

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbækvej 7 |
| DK-2610 Rødovre |

Bie & Berntsen

Sandbækvej 7

DK-2610 Rødovre

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Carlo Erba Reactifs-SDS |
| --- | --- |
| ZI de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Reactifs-SDS

ZI de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Département Galilée |
| --- | --- |
| Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social |
| Boulevard de l'Observatoire, BP 4229 |
| F-06304 Nice Cedex 4 |

CNRS — Département Galilée

Observatoire de la Côte d'Azur — Siège Social

Boulevard de l'Observatoire, BP 4229

F-06304 Nice Cedex 4

| | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

Eras Labo

222 RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals Seelze GmbH

Wunstorfer Straße 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorio Aldo-Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo-Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker EMEA |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker EMEA

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory |
| PO Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals Service/Chemical Laboratory

PO Box 10.000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SAU |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera |
| C/Garraf 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona |

Panreac Química SAU

Pol. Ind. Pla de la Bruguera

C/Garraf 2

E-08211 Castellar del Vallès — Barcelona

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| Ljubljana |
| Slovenia |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

Ljubljana

Slovenia

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 Rho |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 Rho

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'Isle d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'Isle d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| D-30926 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien GmbH

Wunstorfer Straße 40

D-30926 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia |
| --- | --- |
| Via del Pino, 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR I.SAS. |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR I.SAS.

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Briselē, 2008. gada 17. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2007/540/EK (OV L 198, 31.7.2007., 35. lpp.).

1

(2)  www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

2

(3)  OV C 164, 18.7.2007., 37. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Ievērojot 3. punktu Monreālas protokola Pušu divpadsmitajā sanāksmē pieņemtajā Lēmumā XII/2 par pasākumiem, lai sekmētu pāreju uz dozējošajiem inhalatoriem, kuros neizmanto hlorfluorogļūdeņražus, turpmāk norādītās valstis ir noteikušas, ka, ņemot vērā piemērotu hlorfluorogļūdeņražus nesaturošu dozējošo inhalatoru pieejamību, hlorfluorogļūdeņraži vairs nav kvalificējami kā “būtiski” saskaņā ar minēto protokolu kombinācijās ar šādām aktīvām sastāvdaļām:

NEBŪTISKO VIELU SARAKSTS

Avots: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

1.   tabula

Īslaicīgas iedarbības beta-agonisti bronhodilatori

| Valsts | Salbutamols | Terbutalīns | Fenoterols | Orciprenalīns | Reproterols | Karbuterols | Heksoprenalīns | Pirbuterols | Klenbuterols | Bitolterols | Prokaterols |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Beļģija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgārija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kipra | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Čehija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Dānija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Igaunija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Somija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Vācija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grieķija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungārija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Īrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Itālija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lietuva | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburga | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nīderlande | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugāle | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumānija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovākija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovēnija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spānija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Zviedrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Apvienotā Karaliste | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Valsts

Salbutamols

Terbutalīns

Fenoterols

Orciprenalīns

Reproterols

Karbuterols

Heksoprenalīns

Pirbuterols

Klenbuterols

Bitolterols

Prokaterols

Austrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Beļģija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgārija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kipra

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Čehija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dānija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Igaunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Somija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vācija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grieķija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungārija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Īrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Itālija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lietuva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburga

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nīderlande

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugāle

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumānija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovākija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovēnija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spānija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Zviedrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Apvienotā Karaliste

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

2.   tabula

Inhalējamie steroīdi

| Valsts | Beklometazons | Deksametazons | Flunizolīds | Flutikazons | Budesonīds | Triamcinolons |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | X | X | X | X |
| Beļģija | X | X | X | X | X | X |
| Bulgārija | X | X | X | X | X | X |
| Kipra | | | | | | |
| Čehija | X | X | X | X | X | X |
| Dānija | X | | | X | | |
| Igaunija | X | X | X | X | X | X |
| Somija | X | | | X | | |
| Francija | X | | | X | | |
| Vācija | X | X | X | X | X | X |
| Grieķija | X | | X | X | X | X |
| Ungārija | X | X | X | X | X | X |
| Īrija | X | | | X | | |
| Itālija | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X |
| Lietuva | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburga | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | | | X | | |
| Nīderlande | X | X | X | X | X | X |
| Polija | X | X | X | X | X | X |
| Portugāle | X | X | X | X | X | X |
| Rumānija | X | X | X | X | X | X |
| Slovākija | X | X | X | X | X | X |
| Slovēnija | X | X | X | X | X | X |
| Spānija | X | | | X | X | |
| Zviedrija | X | | | X | | |
| Apvienotā Karaliste | | | | X | | |

Valsts

Beklometazons

Deksametazons

Flunizolīds

Flutikazons

Budesonīds

Triamcinolons

Austrija

X

X

X

X

X

X

Beļģija

X

X

X

X

X

X

Bulgārija

X

X

X

X

X

X

Kipra

Čehija

X

X

X

X

X

X

Dānija

X

X

Igaunija

X

X

X

X

X

X

Somija

X

X

Francija

X

X

Vācija

X

X

X

X

X

X

Grieķija

X

X

X

X

X

Ungārija

X

X

X

X

X

X

Īrija

X

X

Itālija

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

Lietuva

X

X

X

X

X

X

Luksemburga

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Nīderlande

X

X

X

X

X

X

Polija

X

X

X

X

X

X

Portugāle

X

X

X

X

X

X

Rumānija

X

X

X

X

X

X

Slovākija

X

X

X

X

X

X

Slovēnija

X

X

X

X

X

X

Spānija

X

X

X

Zviedrija

X

X

Apvienotā Karaliste

X

3.   tabula

Nesteroīdu pretiekaisuma līdzekļi

| Valsts | Kromoglicīnskābe | Nedrokromils | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | | | | |
| Beļģija | X | X | | | | |
| Bulgārija | X | X | | | | |
| Kipra | X | X | | | | |
| Čehija | X | X | | | | |
| Dānija | X | X | | | | |
| Igaunija | X | X | | | | |
| Somija | X | X | | | | |
| Francija | X | X | | | | |
| Vācija | X | X | | | | |
| Grieķija | X | X | | | | |
| Ungārija | X | | | | | |
| Īrija | | | | | | |
| Itālija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Lietuva | X | X | | | | |
| Luksemburga | X | | | | | |
| Malta | | X | | | | |
| Nīderlande | X | X | | | | |
| Polija | X | X | | | | |
| Portugāle | X | | | | | |
| Rumānija | X | X | | | | |
| Slovākija | X | X | | | | |
| Slovēnija | X | X | | | | |
| Spānija | | X | | | | |
| Zviedrija | X | X | | | | |
| Apvienotā Karaliste | X | X | | | | |

Valsts

Kromoglicīnskābe

Nedrokromils

Austrija

X

X

Beļģija

X

X

Bulgārija

X

X

Kipra

X

X

Čehija

X

X

Dānija

X

X

Igaunija

X

X

Somija

X

X

Francija

X

X

Vācija

X

X

Grieķija

X

X

Ungārija

X

Īrija

Itālija

X

X

Latvija

X

X

Lietuva

X

X

Luksemburga

X

Malta

X

Nīderlande

X

X

Polija

X

X

Portugāle

X

Rumānija

X

X

Slovākija

X

X

Slovēnija

X

X

Spānija

X

Zviedrija

X

X

Apvienotā Karaliste

X

X

4.   tabula

Antiholinerģiskie bronhodilatori

| Valsts | Ipratropija bromīds | Oksitropija bromīds | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | | | | |
| Beļģija | X | X | | | | |
| Bulgārija | X | X | | | | |
| Kipra | X | X | | | | |
| Čehija | X | X | | | | |
| Dānija | X | X | | | | |
| Igaunija | X | X | | | | |
| Somija | X | X | | | | |
| Francija | | | | | | |
| Vācija | X | X | | | | |
| Grieķija | X | X | | | | |
| Ungārija | X | X | | | | |
| Īrija | X | X | | | | |
| Itālija | | | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Lietuva | X | X | | | | |
| Luksemburga | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nīderlande | X | X | | | | |
| Polija | X | X | | | | |
| Portugāle | X | | | | | |
| Rumānija | X | X | | | | |
| Slovākija | X | X | | | | |
| Slovēnija | X | X | | | | |
| Spānija | X | X | | | | |
| Zviedrija | X | X | | | | |
| Apvienotā Karaliste | X | X | | | | |

Valsts

Ipratropija bromīds

Oksitropija bromīds

Austrija

X

X

Beļģija

X

X

Bulgārija

X

X

Kipra

X

X

Čehija

X

X

Dānija

X

X

Igaunija

X

X

Somija

X

X

Francija

Vācija

X

X

Grieķija

X

X

Ungārija

X

X

Īrija

X

X

Itālija

Latvija

X

X

Lietuva

X

X

Luksemburga

X

X

Malta

X

X

Nīderlande

X

X

Polija

X

X

Portugāle

X

Rumānija

X

X

Slovākija

X

X

Slovēnija

X

X

Spānija

X

X

Zviedrija

X

X

Apvienotā Karaliste

X

X

5.   tabula

Ilgstošas iedarbības beta-agonisti bronhodilatori

| Valsts | Formoterols | Salmeterols | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | | | | |
| Beļģija | X | X | | | | |
| Bulgārija | X | X | | | | |
| Kipra | X | | | | | |
| Čehija | X | X | | | | |
| Dānija | | X | | | | |
| Igaunija | X | X | | | | |
| Somija | X | X | | | | |
| Francija | X | X | | | | |
| Vācija | X | X | | | | |
| Grieķija | | | | | | |
| Ungārija | X | X | | | | |
| Īrija | X | X | | | | |
| Itālija | X | X | | | | |
| Latvija | X | X | | | | |
| Lietuva | X | X | | | | |
| Luksemburga | X | X | | | | |
| Malta | X | X | | | | |
| Nīderlande | X | X | | | | |
| Polija | X | X | | | | |
| Portugāle | X | X | | | | |
| Rumānija | X | X | | | | |
| Slovākija | X | X | | | | |
| Slovēnija | X | X | | | | |
| Spānija | | X | | | | |
| Zviedrija | X | X | | | | |
| Apvienotā Karaliste | X | X | | | | |

Valsts

Formoterols

Salmeterols

Austria

X

X

Beļģija

X

X

Bulgārija

X

X

Kipra

X

Čehija

X

X

Dānija

X

Igaunija

X

X

Somija

X

X

Francija

X

X

Vācija

X

X

Grieķija

Ungārija

X

X

Īrija

X

X

Itālija

X

X

Latvija

X

X

Lietuva

X

X

Luksemburga

X

X

Malta

X

X

Nīderlande

X

X

Polija

X

X

Portugāle

X

X

Rumānija

X

X

Slovākija

X

X

Slovēnija

X

X

Spānija

X

Zviedrija

X

X

Apvienotā Karaliste

X

X

6.   tabula

Aktīvo sastāvdaļu kombinācijas vienā inhalācijas dozatorā MDI

| Valsts | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X visi produkti | | | | | |
| Beļģija | X visi produkti | | | | | |
| Bulgārija | X visi produkti | | | | | |
| Kipra | | | | | | |
| Čehija | X visi produkti | | | | | |
| Dānija | X visi produkti | | | | | |
| Igaunija | | | | | | |
| Somija | X visi produkti | | | | | |
| Francija | X visi produkti | | | | | |
| Vācija | X visi produkti | | | | | |
| Grieķija | X visi produkti | | | | | |
| Ungārija | X visi produkti | | | | | |
| Īrija | | | | | | |
| Itālija | Budenozīds + fenoterols | Flutikazons + salmeterols | | | | |
| Latvija | X visi produkti | | | | | |
| Lietuva | X visi produkti | | | | | |
| Luksemburga | X visi produkti | | | | | |
| Malta | X visi produkti | | | | | |
| Nīderlande | X visi produkti | | | | | |
| Polija | X visi produkti | | | | | |
| Portugāle | X visi produkti | | | | | |
| Rumānija | X visi produkti | | | | | |
| Slovākija | X visi produkti | | | | | |
| Slovēnija | X visi produkti | | | | | |
| Spānija | | | | | | |
| Zviedrija | X visi produkti | | | | | |
| Apvienotā Karaliste | | | | | | |

Valsts

Austrija

X visi produkti

Beļģija

X visi produkti

Bulgārija

X visi produkti

Kipra

Čehija

X visi produkti

Dānija

X visi produkti

Igaunija

Somija

X visi produkti

Francija

X visi produkti

Vācija

X visi produkti

Grieķija

X visi produkti

Ungārija

X visi produkti

Īrija

Itālija

Budenozīds + fenoterols

Flutikazons + salmeterols

Latvija

X visi produkti

Lietuva

X visi produkti

Luksemburga

X visi produkti

Malta

X visi produkti

Nīderlande

X visi produkti

Polija

X visi produkti

Portugāle

X visi produkti

Rumānija

X visi produkti

Slovākija

X visi produkti

Slovēnija

X visi produkti

Spānija

Zviedrija

X visi produkti

Apvienotā Karaliste

---

II PIELIKUMS

BŪTISKĀM VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS MEDICĪNĀ

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām I grupas vielām, kuras var izmantot inhalatoru (MDI) ražošanā astmas un citu hronisku obstruktīvu plaušu slimību (HOPS) ārstēšanai, ir piešķirtas:

| | Boehringer Ingelheim GmbH (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim GmbH (DE)

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Laboratorio Aldo Union SA (ES) |
| --- | --- |

Laboratorio Aldo Union SA (ES)

| | SICOR SpA (IT) |
| --- | --- |

SICOR SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) SpA – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) SpA – LINDAL Group Italia (IT)

---

III PIELIKUMS

BŪTISKĀM LABORATORIJAS VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām I un II grupas vielām, kuras var izmantot laboratorijās un analīzēm, ir piešķirtas:

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Département Galilée (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Département Galilée (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

IV PIELIKUMS

BŪTISKĀM LABORATORIJAS VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām III grupas vielām, kuras var izmantot laboratorijās un analīzēm, ir piešķirtas:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Eras Labo (FR) |
| --- | --- |

Eras Labo (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defense (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defense (NL)

---

V PIELIKUMS

BŪTISKĀM LABORATORIJAS VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām IV grupas vielām, kuras var izmantot laboratorijās un analīzēm, ir piešķirtas:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Carlo Erba Reactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Reactifs-SDS (FR)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR I S A S (FR) |
| --- | --- |

VWR I S A S (FR)

---

VI PIELIKUMS

BŪTISKĀM LABORATORIJAS VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām V grupas vielām, kuras var izmantot laboratorijās un analīzēm, ir piešķirtas:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Merck KgaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KgaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VII PIELIKUMS

LIETOJUMS KRITISKĀM VAJADZĪBĀM LABORATORIJĀ UN ANALĪZĒM

Kvota, kas paredzēta ierobežojamām VI grupas vielām, kuras var izmantot kritiskām vajadzībām laboratorijā un analīzēm, ir piešķirta:

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII PIELIKUMS

BŪTISKĀM LABORATORIJAS VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām VII grupas vielām, kuras var izmantot laboratorijas vajadzībām un analītiskām vajadzībām, ir piešķirtas:

Ineos Fluor (UK)

---

IX PIELIKUMS

BŪTISKĀM LABORATORIJAS VAJADZĪBĀM PAREDZĒTS LIETOJUMS

Kvotas, kas paredzētas ierobežojamām IX grupas vielām, kuras var izmantot laboratorijas vajadzībām un analītiskām vajadzībām, ir piešķirtas:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

X PIELIKUMS

(Šo pielikumu nepublicē, jo tajā ir ietverta konfidenciāla komercinformācija.)

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/69 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/69

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 30. aprīlis)

par ierobežojamo vielu importa kvotu piešķiršanu laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1639)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, bulgāru, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovēņu, spāņu, ungāru un vācu valodā)

(2008/410/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (1) un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. pantā un regulas III pielikumā ir noteikti ierobežojamo vielu, ko laiž Kopienas tirgū, daudzuma ierobežojumi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. pantā un regulas III pielikumā ir noteikti ierobežojamo vielu, ko laiž Kopienas tirgū, daudzuma ierobežojumi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) punktā attiecībā uz visiem ražotājiem un importētājiem ir noteikts aizliegums pēc 2004. gada 31. decembra laist tirgū metilbromīdu vai izmantot to savām vajadzībām. Ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 4. punkta i) apakšpunkta b) punktu paredz pieļaujamās atkāpes attiecībā uz šo noteikumu, ja metilbromīdu izmanto, lai apmierinātu identificēto lietotāju licencētus pieprasījumus kritiskām vajadzībām, kā aprakstīts minētās regulas 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktā. Izmantošanai kritiskām vajadzībām licencēto metilbromīda daudzumu laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim publicēs atsevišķā Komisijas lēmumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) punktā attiecībā uz visiem ražotājiem un importētājiem ir noteikts aizliegums pēc 2004. gada 31. decembra laist tirgū metilbromīdu vai izmantot to savām vajadzībām. Ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 4. punkta i) apakšpunkta b) punktu paredz pieļaujamās atkāpes attiecībā uz šo noteikumu, ja metilbromīdu izmanto, lai apmierinātu identificēto lietotāju licencētus pieprasījumus kritiskām vajadzībām, kā aprakstīts minētās regulas 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktā. Izmantošanai kritiskām vajadzībām licencēto metilbromīda daudzumu laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim publicēs atsevišķā Komisijas lēmumā.

| (3) | Ja metilbromīdu importē vai ražo lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi (QPS), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) punktā paredzētajiem noteikumiem. Metilbromīda daudzums, kuru 2008. gadā šīm vajadzībām var importēt vai ražot, nedrīkst pārsniegt attiecīgā ražotāja vai importētāja tirgū laisto vai pašu QPS vajadzībām izlietoto vidēji 1996., 1997. un 1998. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Ja metilbromīdu importē vai ražo lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi (QPS), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) punktā paredzētajiem noteikumiem. Metilbromīda daudzums, kuru 2008. gadā šīm vajadzībām var importēt vai ražot, nedrīkst pārsniegt attiecīgā ražotāja vai importētāja tirgū laisto vai pašu QPS vajadzībām izlietoto vidēji 1996., 1997. un 1998. gadā.

| (4) | Ja metilbromīdu importē iznīcināšanai vai izmantošanai par izejvielu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 4. punkta i) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ja metilbromīdu importē iznīcināšanai vai izmantošanai par izejvielu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 4. punkta i) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punkta noteikumiem.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) apakšpunkta e) punktā ir noteikts kopējais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji drīkst laist tirgū vai lietot savām vajadzībām laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) apakšpunkta e) punktā ir noteikts kopējais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu apjoms, kuru ražotāji un importētāji drīkst laist tirgū vai lietot savām vajadzībām laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| (6) | Komisija ir publicējusi paziņojumu importētājiem, kuri Kopienā ieved ierobežojamās vielas, kas noārda ozona slāni (2), un rezultātā saņēmusi deklarācijas par 2008. gadā plānotajiem importa apjomiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir publicējusi paziņojumu importētājiem, kuri Kopienā ieved ierobežojamās vielas, kas noārda ozona slāni (2), un rezultātā saņēmusi deklarācijas par 2008. gadā plānotajiem importa apjomiem.

| (7) | Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu kvotas ražotājiem un importētājiem piešķir saskaņā ar Komisijas 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/195/EK (3), ar ko nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem no 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000. |
| --- | --- |

(7)

Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu kvotas ražotājiem un importētājiem piešķir saskaņā ar Komisijas 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/195/EK (3), ar ko nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem no 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka uzņēmēji un uzņēmumi var turpināt pienācīgi izmantot piešķirtās importa kvotas un tādējādi nodrošināt savas darbības nepārtrauktību, ir lietderīgi šo lēmumu piemērot no 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka uzņēmēji un uzņēmumi var turpināt pienācīgi izmantot piešķirtās importa kvotas un tādējādi nodrošināt savas darbības nepārtrauktību, ir lietderīgi šo lēmumu piemērot no 2008. gada 1. janvāra.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   To ierobežojamo I grupas vielu (hlorfluorogļūdeņraži CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115) un II grupas vielu (citi perhalogenētie hlorfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 8 608 000,00 ozona noārdīšanas potenciāla (ONP) kilogrami.

2.   To ierobežojamo III grupas vielu (haloni) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 5 144 000,00 ONP kg.

3.   To ierobežojamo IV grupas vielu (tetrahlorogleklis) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 10 000 330,00 ONP kg.

4.   To ierobežojamo V grupas vielu (1,1,1-trihloretāns) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 400 060,00 ONP kg.

5.   To ierobežojamo VI grupas vielu (metilbromīds) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras var laist brīvā apgrozībā Kopienā 2008. gadā no avotiem ārpus Kopienas lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi, izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai, ir 1 372 411,20 ONP kg.

6.   To ierobežojamo VII grupas vielu (daļēji halogenēti bromfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 146,00 ONP kilogrami.

7.   To ierobežojamo VIII grupas vielu (daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 10 102 977,467 ONP kg.

8.   To ierobežojamo IX grupas vielu (bromhlormetāns) daudzums, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 2037/2000 un kuras Kopienā 2008. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 168 012,00 ONP kg.

2. pants

1.   Hlorflourogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogenētu hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma I pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

2.   Halonu importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma II pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

3.   Tetrahloroglekļa importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma III pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

4.   Laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim 1,1,1-trihloretāna importa kvotas šā lēmuma IV pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

5.   Metilbromīda importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma V pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

6.   Daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VI pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

7.   Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

8.   Bromhlormetāna importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VIII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

9.   Hlorflourogļūdeņražu CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citu perhalogenētu hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna, metilbromīda, daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu, daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna importa kvotas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ir noteiktas šā lēmuma IX pielikumā.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2008. gada 1. janvāra, un tā darbība beidzas 2008. gada 31. decembrī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| | Agropest Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Górnicza 12/14 |
| PL-91-765 Łódź |

Agropest Sp. z o.o.

ul. Górnicza 12/14

PL-91-765 Łódź

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gaffette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gaffette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d'Estienne D'Orves |
| F-92705 Colombes |

Arkema SA

420, rue d'Estienne D'Orves

F-92705 Colombes

| | AT-Karlovo |
| --- | --- |
| 56 A, General Kartzov str. |
| Karlovo 4302 |
| Bulgaria |

AT-Karlovo

56 A, General Kartzov str.

Karlovo 4302

Bulgaria

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, Avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes |

Avantec SA

26, Avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| 20/22 - 3 Jekaba str |
| LV-1050 Riga |

Bang & Bonsomer

20/22 - 3 Jekaba str

LV-1050 Riga

| | BASF SE |
| --- | --- |
| Carl-Bosch-Str. 38 |
| D-67605 Ludwigshafen |

BASF SE

Carl-Bosch-Str. 38

D-67605 Ludwigshafen

| | BaySystems Ibéria |
| --- | --- |
| Crta Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibéria

Crta Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| Malta |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

Malta

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène Boucher |
| ZI Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène Boucher

ZI Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Desautel SAS |
| --- | --- |
| Parc d'Entreprises BP 9 |
| F-01121 Montluel (Cedex) |

Desautel SAS

Parc d'Entreprises BP 9

F-01121 Montluel (Cedex)

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SLO-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SLO-1000 Ljubljana

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SLO-1000 Ljubljana

| | Eurobrom BV |
| --- | --- |
| Fosfaatweg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

Eurobrom BV

Fosfaatweg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrine g. 1D |
| Ramučiai, Kauno r. LT-54464 |
| Lithuania |

Freolitus

Centrine g. 1D

Ramučiai, Kauno r. LT-54464

Lithuania

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| 2835 Nicosia |
| Cyprus |

G.A.L Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

2835 Nicosia

Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Harp International Ltd. |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd.

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (Lamirsa) |
| --- | --- |
| Geminis 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (Lamirsa)

Geminis 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawla II 41 a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawla II 41 a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

PO Box 51744

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia |
| --- | --- |
| C/Mexico no 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia

C/Mexico no 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| Kossuth u. 12 |
| HU-6763 Szatymaz |

Vrec-Co Import-Export Kft.

Kossuth u. 12

HU-6763 Szatymaz

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Maritime Service AS |
| --- | --- |
| Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB |
| Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Maritime Service AS

Wilhelmbarentstraat 50, 3165 AB

Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| ul. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

ul. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Briselē, 2008. gada 30. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2007/540/EK (OV L 198, 31.7.2007., 35. lpp.).

1

(2)  OV C 164, 18.7.2007., 22. lpp.

2

(3)  OV L 88, 29.3.2007., 51. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

I GRUPA UN II GRUPA

Importa kvotas attiecībā uz hlorflourogļūdeņražiem CFC-11, CFC-12, CFC-113, CFC-114 un CFC-115 un citiem perhalogenētajiem hlorflourogļūdeņražiem importētājiem piešķir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielām un iznīcināšanai laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

II PIELIKUMS

III   GRUPA

Halonu importa kvotas, kas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 lietojumiem kritiskām vajadzībām un iznīcināšanai.

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | BASF SE (DE) |
| --- | --- |

BASF SE (DE)

| | Desautel SAS (FR) |
| --- | --- |

Desautel SAS (FR)

| | Poz-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz-Pliszka (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

---

III PIELIKUMS

IV   GRUPA

Tetrahloroglekļa importa kvotas, kas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai.

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

IV PIELIKUMS

V   GRUPA

1,1,1-trihloretāna importa kvotas, kuras laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai.

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V PIELIKUMS

VI   GRUPA

Metilbromīda importa kvotas, kas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 lietojumiem, kas saistīti ar karantīnu un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi, izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai.

| | AT-KARLOVO (BG) |
| --- | --- |

AT-KARLOVO (BG)

| | Agropest Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Agropest Sp. z o.o. (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

PUPH SOLFUM Sp. z o.o. (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

VI PIELIKUMS

VII   GRUPA

Daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu.

Hovione Farmaciencia SA (PT)

---

VII PIELIKUMS

VIII   GRUPA

Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2037/2000 un Lēmumam 2007/195/EK piešķirtas ražotājiem un importētājiem laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim izmantošanai par izejvielām, tehnoloģiskām vajadzībām, reģenerācijai, iznīcināšanai un citiem lietojumiem, kas atļauti saskaņā ar 5. pantu Regulā (EK) Nr. 2037/2000.

Ražotājs

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importētājs

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd. (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd. (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Maritime Service AS (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Maritime Service AS (NL)

| | Zakady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakady Azotowe (PL)

---

VIII PIELIKUMS

IX   GRUPA

Bromhlormetāna importa kvotas, kas laika periodam no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim piešķirtas importētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu.

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom BV (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom BV (NL)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

---

IX PIELIKUMS

(Šo pielikumu nepublicē, jo tajā ir ietverta konfidenciāla komercinformācija.)

---

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/77

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 21. maijs)

par 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1873)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/411/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir atbalstījusi radiofrekvenču spektra elastīgāku izmantošanu paziņojumā “Strauja piekļuve bezvadu elektronisko sakaru pakalpojumu frekvenču spektram, nodrošinot lielāku elastību” (2), kurā cita starpā minēta 3 400–3 800 MHz frekvenču josla. Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG) 2005. gada 23. novembra atzinumā par bezvadu piekļuves politiku elektronisko sakaru pakalpojumiem (WAPECS) dalībvalstis ir uzsvērušas, ka tehnoloģiskā neitralitāte un pakalpojuma neitralitāte ir svarīgi politikas mērķi, lai nodrošinātu radiofrekvenču spektra elastīgāku izmantojumu. Turklāt saskaņā ar minēto atzinumu politikas mērķus nedrīkst ieviest pēkšņi, t. i., tie ir jāievieš pakāpeniski, lai tādējādi izvairītos no tirgus traucējumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir atbalstījusi radiofrekvenču spektra elastīgāku izmantošanu paziņojumā “Strauja piekļuve bezvadu elektronisko sakaru pakalpojumu frekvenču spektram, nodrošinot lielāku elastību” (2), kurā cita starpā minēta 3 400–3 800 MHz frekvenču josla. Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG) 2005. gada 23. novembra atzinumā par bezvadu piekļuves politiku elektronisko sakaru pakalpojumiem (WAPECS) dalībvalstis ir uzsvērušas, ka tehnoloģiskā neitralitāte un pakalpojuma neitralitāte ir svarīgi politikas mērķi, lai nodrošinātu radiofrekvenču spektra elastīgāku izmantojumu. Turklāt saskaņā ar minēto atzinumu politikas mērķus nedrīkst ieviest pēkšņi, t. i., tie ir jāievieš pakāpeniski, lai tādējādi izvairītos no tirgus traucējumiem.

| (2) | 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas paredzēšana fiksēto, mobilo un klejotājsakaru vajadzībām ir svarīgs aspekts, lai risinātu mobilo sakaru, fiksēto sakaru un apraides nozares konverģences jautājumu un atspoguļotu tehniskās inovācijas. Šajā frekvenču joslā sniegtajiem pakalpojumiem jābūt vērstiem galvenokārt uz to, lai gala lietotājiem nodrošinātu piekļuvi platjoslas sakariem. |
| --- | --- |

(2)

3 400–3 800 MHz frekvenču joslas paredzēšana fiksēto, mobilo un klejotājsakaru vajadzībām ir svarīgs aspekts, lai risinātu mobilo sakaru, fiksēto sakaru un apraides nozares konverģences jautājumu un atspoguļotu tehniskās inovācijas. Šajā frekvenču joslā sniegtajiem pakalpojumiem jābūt vērstiem galvenokārt uz to, lai gala lietotājiem nodrošinātu piekļuvi platjoslas sakariem.

| (3) | Domājams, ka bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumi, kuriem paredz 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu, lielā mērā būs Eiropas mēroga pakalpojumi, proti, lietotāji, kas minēto pakalpojumu izmanto vienā dalībvalstī, varēs piekļūt līdzvērtīgiem pakalpojumiem arī jebkurā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(3)

Domājams, ka bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumi, kuriem paredz 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu, lielā mērā būs Eiropas mēroga pakalpojumi, proti, lietotāji, kas minēto pakalpojumu izmanto vienā dalībvalstī, varēs piekļūt līdzvērtīgiem pakalpojumiem arī jebkurā citā dalībvalstī.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu Komisija 2006. gada 4. janvārī pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (še turpmāk “CEPT”) izstrādāt nosacījumus, kas saistīti ar harmonizētu radiofrekvenču joslu nodrošināšanu ES platjoslas bezvadu piekļuves (BWA) vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu Komisija 2006. gada 4. janvārī pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (še turpmāk “CEPT”) izstrādāt nosacījumus, kas saistīti ar harmonizētu radiofrekvenču joslu nodrošināšanu ES platjoslas bezvadu piekļuves (BWA) vajadzībām.

| (5) | Atbilstoši minētajām pilnvarām CEPT sagatavoja ziņojumu (CEPT Ziņojums Nr. 15) par BWA, kurā secināts, ka fiksēto, mobilo un klejotājtīklu izveidošana 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā ir tehniski īstenojama saskaņā ar tehniskajiem noteikumiem, kas aprakstīti Elektronisko sakaru komitejas Lēmumā ECC/DEC/(07)02 un Rekomendācijā ECC/REC/(04)05. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstoši minētajām pilnvarām CEPT sagatavoja ziņojumu (CEPT Ziņojums Nr. 15) par BWA, kurā secināts, ka fiksēto, mobilo un klejotājtīklu izveidošana 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā ir tehniski īstenojama saskaņā ar tehniskajiem noteikumiem, kas aprakstīti Elektronisko sakaru komitejas Lēmumā ECC/DEC/(07)02 un Rekomendācijā ECC/REC/(04)05.

| (6) | Tā kā tirgū ir pieprasījums pēc tādu sauszemes elektronisko sakaru pakalpojumu ieviešanas, kas nodrošina platjoslas piekļuvi minētajās frekvenču joslās, tad rezultātiem, kas gūti, veicot CEPT uzdoto uzdevumu, ir jābūt tādiem, lai tos varētu piemērot Kopienā un lai dalībvalstis tos nekavējoties varētu izmantot. Ņemot vērā atšķirīgo pašreizējo izmantojumu un tirgus pieprasījumu pēc 3 400–3 600 MHz un 3 600–3 800 MHz apakšjoslas dažādās dalībvalstīs, abu apakšjoslu paredzēšanai un pieejamībai jānosaka dažādi termiņi. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā tirgū ir pieprasījums pēc tādu sauszemes elektronisko sakaru pakalpojumu ieviešanas, kas nodrošina platjoslas piekļuvi minētajās frekvenču joslās, tad rezultātiem, kas gūti, veicot CEPT uzdoto uzdevumu, ir jābūt tādiem, lai tos varētu piemērot Kopienā un lai dalībvalstis tos nekavējoties varētu izmantot. Ņemot vērā atšķirīgo pašreizējo izmantojumu un tirgus pieprasījumu pēc 3 400–3 600 MHz un 3 600–3 800 MHz apakšjoslas dažādās dalībvalstīs, abu apakšjoslu paredzēšanai un pieejamībai jānosaka dažādi termiņi.

| (7) | Paredzot un darot pieejamu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu saskaņā ar rezultātiem, kas gūti, veicot BWA uzdevumu, ņem vērā, ka šīs frekvenču joslas jau lieto citiem nolūkiem un neliedz arī turpmāk tās izmantot citu sistēmu un pakalpojumu vajadzībām, kuriem minēto joslu izmantošana piešķirta saskaņā ar ITU Radionoteikumiem (neekskluzīva paredzēšana). Piemēroti koplietošanas kritēriji līdzāspastāvēšanai ar citām sistēmām un pakalpojumiem tajā pašā joslā un kaimiņjoslās ir izstrādāti ESK Ziņojumā Nr. 100. Minētais ziņojums cita starpā apstiprina, ka koplietošana ar satelītu dienestiem bieži vien ir iespējama, ņemot vērā to izplatību Eiropā, ģeogrāfiskās nošķirtības prasības un zemes reljefa novērtējumu katrā konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(7)

Paredzot un darot pieejamu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu saskaņā ar rezultātiem, kas gūti, veicot BWA uzdevumu, ņem vērā, ka šīs frekvenču joslas jau lieto citiem nolūkiem un neliedz arī turpmāk tās izmantot citu sistēmu un pakalpojumu vajadzībām, kuriem minēto joslu izmantošana piešķirta saskaņā ar ITU Radionoteikumiem (neekskluzīva paredzēšana). Piemēroti koplietošanas kritēriji līdzāspastāvēšanai ar citām sistēmām un pakalpojumiem tajā pašā joslā un kaimiņjoslās ir izstrādāti ESK Ziņojumā Nr. 100. Minētais ziņojums cita starpā apstiprina, ka koplietošana ar satelītu dienestiem bieži vien ir iespējama, ņemot vērā to izplatību Eiropā, ģeogrāfiskās nošķirtības prasības un zemes reljefa novērtējumu katrā konkrētajā gadījumā.

| (8) | Bloka malas maskas (Block Edge Mask – BEM) ir tehniski parametri, kas attiecas uz konkrēta lietotāja visu spektra bloku, neatkarīgi no kanālu skaita, kurus aizņem šā lietotāja izraudzītā tehnoloģija. Šādas maskas ir paredzētas kā daļa no spektra lietošanas atļauju piešķiršanas režīma. Tās attiecas gan uz izstarojumiem spektra blokā (t. i. jauda bloka ietvaros), kā arī izstarojumiem ārpus bloka (t. i. ārpusbloka izstarojumi). Minētās maskas ir normatīvas prasības, kuru mērķis ir novērst kaitīgo traucējumu iespēju starp blakustīkliem, turklāt tās neskar iekārtu standartos noteiktos ierobežojumus, kuri iestrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (“RTTI direktīva”) (3). |
| --- | --- |

(8)

Bloka malas maskas (Block Edge Mask – BEM) ir tehniski parametri, kas attiecas uz konkrēta lietotāja visu spektra bloku, neatkarīgi no kanālu skaita, kurus aizņem šā lietotāja izraudzītā tehnoloģija. Šādas maskas ir paredzētas kā daļa no spektra lietošanas atļauju piešķiršanas režīma. Tās attiecas gan uz izstarojumiem spektra blokā (t. i. jauda bloka ietvaros), kā arī izstarojumiem ārpus bloka (t. i. ārpusbloka izstarojumi). Minētās maskas ir normatīvas prasības, kuru mērķis ir novērst kaitīgo traucējumu iespēju starp blakustīkliem, turklāt tās neskar iekārtu standartos noteiktos ierobežojumus, kuri iestrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (“RTTI direktīva”) (3).

| (9) | Tehnisko nosacījumu harmonizācija spektra pieejamības nodrošināšanai un efektīvai izmantošanai neaptver ne piešķiršanu, licencēšanas procedūras un termiņus, ne arī lēmumu pieņemšanu par to, vai radiofrekvenču piešķiršanā izmantojamas konkurences atlases procedūras, ko dalībvalstis īsteno atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(9)

Tehnisko nosacījumu harmonizācija spektra pieejamības nodrošināšanai un efektīvai izmantošanai neaptver ne piešķiršanu, licencēšanas procedūras un termiņus, ne arī lēmumu pieņemšanu par to, vai radiofrekvenču piešķiršanā izmantojamas konkurences atlases procedūras, ko dalībvalstis īsteno atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem.

| (10) | Atšķirīgas valstu mantotās sistēmas var radīt konkurences izkropļojumus. Spēkā esošie reglamentējošie noteikumi ir instrumenti, kurus izmantojot dalībvalstis šīs problēmas var risināt samērīgi, nediskriminējoši, objektīvi, kā arī saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (5). |
| --- | --- |

(10)

Atšķirīgas valstu mantotās sistēmas var radīt konkurences izkropļojumus. Spēkā esošie reglamentējošie noteikumi ir instrumenti, kurus izmantojot dalībvalstis šīs problēmas var risināt samērīgi, nediskriminējoši, objektīvi, kā arī saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (5).

| (11) | 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas pašreizējs izmantojums trešās valstīs var ierobežot tās ieviešanu un izmantošanu elektronisko sakaru tīklu vajadzībām vairākās dalībvalstīs. Informācija par šādiem ierobežojumiem jāsniedz Komisijai saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 7. pantu un 6. panta 2. punktu un jāpublicē saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 5. pantu. |
| --- | --- |

(11)

3 400–3 800 MHz frekvenču joslas pašreizējs izmantojums trešās valstīs var ierobežot tās ieviešanu un izmantošanu elektronisko sakaru tīklu vajadzībām vairākās dalībvalstīs. Informācija par šādiem ierobežojumiem jāsniedz Komisijai saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 7. pantu un 6. panta 2. punktu un jāpublicē saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 5. pantu.

| (12) | Lai arī ilgtermiņā nodrošinātu efektīvu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantojumu, administrācijām jāturpina pētījumi ar nolūku uzlabot efektivitāti un rast inovatīvus risinājumus, piemēram, pētot sazarotu tīklu arhitektūras. Pārskatot šo lēmumu, jāņem vērā minēto pētījumu rezultāti. |
| --- | --- |

(12)

Lai arī ilgtermiņā nodrošinātu efektīvu 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantojumu, administrācijām jāturpina pētījumi ar nolūku uzlabot efektivitāti un rast inovatīvus risinājumus, piemēram, pētot sazarotu tīklu arhitektūras. Pārskatot šo lēmumu, jāņem vērā minēto pētījumu rezultāti.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma mērķis ir harmonizēt 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas pieejamības un efektīva izmantojuma nosacījumus zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus, nekaitējot šās frekvenču joslas pašreizējā izmantojuma aizsardzībai un turpināšanai.

2. pants

1.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā dalībvalstis paredz un dara pieejamu 3 400–3 600 MHz frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes elektronisko sakaru tīklu vajadzībām atbilstoši šīs direktīvas pielikumā norādītajiem parametriem.

2.   Līdz 2012. gada 1. janvārim dalībvalstis paredz un pēc tam dara pieejamu 3 600–3 800 MHz frekvenču joslu neekskluzīvai izmantošanai zemes elektronisko sakaru tīklu vajadzībām atbilstoši šīs direktīvas pielikumā norādītajiem parametriem.

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai 1. un 2. punktā minētie tīkli dotu pietiekamu aizsardzību sistēmām blakusjoslās.

4.   Ja koordinēšana ar trešām valstīm nav iespējama, neatkāpjoties no šā lēmuma pielikumā norādītajiem parametriem, tad attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos dalībvalstīm nav jāīsteno šajā lēmumā noteiktie pienākumi.

Dalībvalstis dara visu iespējamo, lai novērstu šādas atkāpes, un informē par to Komisiju, tostarp norādot attiecīgos ģeogrāfiskos apgabalus, kā arī publicē attiecīgo informāciju atbilstīgi Lēmumam Nr. 676/2002/EK.

3. pants

Dalībvalstis atļauj izmantot 3 400–3 800 MHz frekvenču joslu fiksēto, mobilo un klejotājtīklu elektronisko sakaru tīklu vajadzībām, kā noteikts 2. pantā.

4. pants

Dalībvalstis rūpīgi uzrauga 3 400–3 800 MHz frekvenču joslas izmantojumu un ziņo Komisijai par saviem atzinumiem, lai dotu iespēju regulāri un savlaicīgi pārskatīt lēmumu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 21. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  COM(2007) 50.

2

(3)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

2. PANTĀ MINĒTIE PARAMETRI

Turpinājumā aprakstītie tehniskie parametri, proti, bloka malas maska (Block Edge Mask – BEM), ir būtiska nosacījumu daļa, lai nodrošinātu līdzāspastāvēšanu, ja starp kaimiņtīkliem nav noslēgti ne divpusēji, ne daudzpusēji nolīgumi. Var izmantot arī mazāk ierobežojošus tehniskos parametrus, ja par to vienojas attiecīgo tīklu operatori. Iekārtām, kas darbojas šajā frekvenču joslā, var noteikt arī tādus e.i.r.p.
   (1) ierobežojumus, kas atšķiras no tālāk minētajiem, ja izmanto attiecīgus traucējumu mazināšanas paņēmienus, kas atbilst Direktīvai 1999/5/EK un nodrošina tādu aizsardzības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs tālāk norādīto tehnisko parametru (2) nodrošinātajam līmenim.

A.   IEROBEŽOJUMI IZSTAROJUMIEM BLOKA IETVAROS

1.   tabula

E.i.r.p. spektrālā blīvuma ierobežojumi fiksētajiem un klejotājtīkliem 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā

| Stacijas veids | Maksimālais e.i.r.p. spektrālais blīvums
  (dBm/MHz)
  (ieskaitot pielaides un raidītāja jaudas automātiskās regulēšanas (ATPC) diapazonu) |
| --- | --- |
| Centrālā stacija (un retranslācijas stacijas lejuplīnijas) | +53 (3) |
| Galastacija ārpus telpām (un retranslācijas stacijas augšuplīnijas) | +50 |
| Galastacija (telpās) | +42 |

Stacijas veids

Maksimālais e.i.r.p. spektrālais blīvums

(dBm/MHz)

(ieskaitot pielaides un raidītāja jaudas automātiskās regulēšanas (ATPC) diapazonu)

Centrālā stacija (un retranslācijas stacijas lejuplīnijas)

+53 (3)

Galastacija ārpus telpām (un retranslācijas stacijas augšuplīnijas)

+50

Galastacija (telpās)

+42

2.   tabula

E.i.r.p. spektrālā blīvuma ierobežojumi mobilajiem tīkliem 3 400–3 800 MHz frekvenču joslā

| Stacijas veids | Maksimālais e.i.r.p. spektrālais blīvums
  (dBm/MHz)
  (Minimālais ATPC diapazons: 15 dB) |
| --- | --- |
| Centrālā stacija | +53 (4) |
| Galastacija | +25 |

Stacijas veids

Maksimālais e.i.r.p. spektrālais blīvums

(dBm/MHz)

(Minimālais ATPC diapazons: 15 dB)

Centrālā stacija

+53 (4)

Galastacija

+25

B.   IEROBEŽOJUMI ĀRPUSBLOKA IZSTAROJUMIEM (BLOKA MALAS MASKA CENTRĀLAJĀM STACIJĀM)

Attēls

Centrālās stacijas ārpusbloka izstarojumi

Image

Tabula

Centrālās stacijas bloka malas masku raksturojoša tabula

| Frekvences nobīde | Centrālās stacijas raidītāja izejas jaudas blīvuma ierobežojumi
  (dBm/MHz) |
| --- | --- |
| Iekšjoslas (piešķirtajā blokā) | Sk. 1. un 2. tabulu |
| ΔF = 0 | – 6 |
| 0 < ΔF < A | – 6 – 41 · (ΔF/A) |
| A | – 47 |
| A < ΔF < B | – 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A)) |
| ΔF ≥ B | – 59 |

Frekvences nobīde

Centrālās stacijas raidītāja izejas jaudas blīvuma ierobežojumi

(dBm/MHz)

Iekšjoslas (piešķirtajā blokā)

Sk. 1. un 2. tabulu

ΔF = 0

– 6

0 < ΔF < A

– 6 – 41 · (ΔF/A)

A

– 47

A < ΔF < B

– 47 – 12· ((ΔF – A)/(B – A))

ΔF ≥ B

– 59

---

(1)  Ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda.

(2)  Vispārējie tehniskie nosacījumi, ko piemēro fiksētiem tīkliem un klejotājtīkliem, ir aprakstīti harmonizētajos standartos EN 302 326-2 un EN 302 326-3, kuros ir iekļauta arī centrālās stacijas un galastacijas definīcija. Mobilo šūnu tīklu kontekstā terminu “centrālā stacija” var uzskatīt par līdzvērtīgu terminam “bāzes stacija”.

(3)  Tabulā norādīto centrālās stacijas e.i.r.p. spektrālā blīvuma vērtību uzskata par piemērotu konvencionālām 90 grādu sektorantenām.

(4)  Tabulā norādīto centrālās stacijas e.i.r.p. spektrālā blīvuma vērtību uzskata par piemērotu konvencionālām 90 grādu sektorantenām.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 4.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 144/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 144/82

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS CHAD/3/2008

(2008. gada 28. maijs),

ar kuru groza Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008, ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā, un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā

(2008/412/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/677/KĀDP (2007. gada 15. oktobris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (1) (operācija EUFOR Tchad/RCA) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu,

ņemot vērā Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/1/2008 (2008. gada 13. februāris), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu attiecībā uz Eiropas Savienības militāro operāciju Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (2), un Politikas un drošības komitejas Lēmumu CHAD/2/2008 par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā (3),

tā kā:

| (1) | Ievērojot ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu par Krievijas Federācijas ieguldījumu, Krievijas Federācijas ieguldījums būtu jāpieņem. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot ES operācijas komandiera un Eiropas Savienības Militārās komitejas ieteikumu par Krievijas Federācijas ieguldījumu, Krievijas Federācijas ieguldījums būtu jāpieņem.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Politikas un drošības komitejas 2008. gada 13. februāra Lēmuma CHAD/1/2008 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Trešo valstu ieguldījums

Ņemot vērā bruņoto spēku koncentrēšanas konferences un turpmākas konsultācijas, pieņem Albānijas Republikas un Krievijas Federācijas ieguldījumu ES militārajā operācijā Čadas Republikā un Centrālāfrikas Republikā.”

2. pants

Politikas un drošības komitejas 2008. gada 18. marta Lēmuma CHAD/2/2008 pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“PIELIKUMS

Lēmuma 2. panta 1. punktā minēto trešo valstu saraksts

| — | Albānijas Republika |
| --- | --- |

—

Albānijas Republika

| — | Krievijas Federācija.” |
| --- | --- |

—

Krievijas Federācija.”

3. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 28. maijā

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

M. IPAVIC

---

(1)  OV L 279, 23.10.2007., 21. lpp.

1

(2)  OV L 56, 29.2.2008., 64. lpp.

2

(3)  OV L 107, 17.4.2008., 60. lpp.

3

---