# Uradni list L 330/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 330 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5715. november 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 330

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5715. november 2014

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/793/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy v imenu Evropske unije | 10 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy | 12 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1221/2014 z dne 10. novembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembah uredb (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013 | 16 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1222/2014 z dne 8. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij (
  1
  ) | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1223/2014 z dne 14. novembra 2014 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 v zvezi s poenostavljenim zaključkom postopka aktivnega oplemenitenja (
  1
  ) | 37 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1224/2014 z dne 14. novembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/794/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenega s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede priprave seznama 15 arbitrov | 40 |
| | | 2014/795/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o podaljšanju uporabe Izvedbenega sklepa 2011/335/EU o dovoljenju Republiki Litvi za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 44 |
| | | 2014/796/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o dovoljenju Republiki Latviji za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 46 |
| | | 2014/797/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o dovoljenju Republiki Estoniji, da uporabi ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 48 |
| | | 2014/798/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. novembra 2014 o spremembi Priloge F k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede oblike vzorcev veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije z govedom in prašiči ter o dodatnih zdravstvenih zahtevah v zvezi z trihinelo za trgovino znotraj Unije z domačimi prašiči
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 8336)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2014/799/EU |
| | * | Sklep št. 4/2014 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 23. oktobra 2014 v zvezi s pooblastili izvršilnega odbora Centra za razvoj podjetništva (CRP) | 61 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

2014/793/EU

*

Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy v imenu Evropske unije

10

Sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy

12

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1221/2014 z dne 10. novembra 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembah uredb (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013

16

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1222/2014 z dne 8. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij (
  1
  )

1

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1223/2014 z dne 14. novembra 2014 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 v zvezi s poenostavljenim zaključkom postopka aktivnega oplemenitenja (
  1
  )

1

37

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1224/2014 z dne 14. novembra 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

SKLEPI

2014/794/EU

*

Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenega s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede priprave seznama 15 arbitrov

40

2014/795/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o podaljšanju uporabe Izvedbenega sklepa 2011/335/EU o dovoljenju Republiki Litvi za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

44

2014/796/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o dovoljenju Republiki Latviji za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

46

2014/797/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o dovoljenju Republiki Estoniji, da uporabi ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

48

2014/798/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. novembra 2014 o spremembi Priloge F k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede oblike vzorcev veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije z govedom in prašiči ter o dodatnih zdravstvenih zahtevah v zvezi z trihinelo za trgovino znotraj Unije z domačimi prašiči
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 8336)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 8336)

1

50

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2014/799/EU

*

Sklep št. 4/2014 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 23. oktobra 2014 v zvezi s pooblastili izvršilnega odbora Centra za razvoj podjetništva (CRP)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/1

---

DIREKTIVA 2014/95/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2014

o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 50(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja –,Skupaj za novo rast'“, ki je bilo sprejeto 13. aprila 2011, ugotovila, da je treba preglednost socialnih in okoljskih informacij, ki jih dajejo na voljo podjetja v vseh sektorjih, dvigniti na primerljivo visoko raven v vseh državah članicah. To je popolnoma skladno z možnostjo, da lahko države članice, če je ustrezno, zahtevajo dodatno izboljšanje preglednosti nefinančnih informacij v podjetjih, pri čemer gre za proces, ki po svoji naravi nikoli ni zaključen. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja –,Skupaj za novo rast'“, ki je bilo sprejeto 13. aprila 2011, ugotovila, da je treba preglednost socialnih in okoljskih informacij, ki jih dajejo na voljo podjetja v vseh sektorjih, dvigniti na primerljivo visoko raven v vseh državah članicah. To je popolnoma skladno z možnostjo, da lahko države članice, če je ustrezno, zahtevajo dodatno izboljšanje preglednosti nefinančnih informacij v podjetjih, pri čemer gre za proces, ki po svoji naravi nikoli ni zaključen.

| (2) | Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“, ki je bilo sprejeto 25. oktobra 2011, ponovno poudarila potrebo po izboljšanem razkrivanju socialnih in okoljskih informacij podjetij s predstavitvijo zakonodajnega predloga na tem področju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svojem sporočilu z naslovom „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“, ki je bilo sprejeto 25. oktobra 2011, ponovno poudarila potrebo po izboljšanem razkrivanju socialnih in okoljskih informacij podjetij s predstavitvijo zakonodajnega predloga na tem področju.

| (3) | Evropski parlament je v svojih resolucijah z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast ter o spodbujanju interesov družbe in poti k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju priznal, kako pomembno je, da podjetja širijo informacije o trajnosti, kot so socialni in okoljski dejavniki, za prepoznavanje tveganj za trajnost in krepitev zaupanja vlagateljev in potrošnikov. Dejansko je razkritje nefinančnih informacij nujen korak k obvladovanju prehoda na trajnostno globalno gospodarstvo, ki povezuje dolgoročno donosnost s socialno pravičnostjo in varstvom okolja. V tem pogledu razkritje nefinančnih informacij pripomore k merjenju, spremljanju in upravljanju uspešnosti podjetij ter njihovega vpliva na družbo. Zato je Evropski parlament Komisijo pozval, naj predloži zakonodajni predlog o razkritju nefinančnih informacij podjetij, ki bo omogočal visoko stopnjo prožnosti pri ukrepanju, da bo mogoče upoštevati večdimenzionalno naravo družbene odgovornosti podjetij in raznovrstnost politik družbene odgovornosti podjetij, ki jih izvajajo podjetja, in ustrezno stopnjo primerljivosti, da bo zadovoljevala potrebe vlagateljev in drugih zainteresiranih strani ter potrebo, da se potrošnikom zagotovi enostaven dostop do informacij o vplivu podjetij na družbo. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svojih resolucijah z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb: upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast ter o spodbujanju interesov družbe in poti k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju priznal, kako pomembno je, da podjetja širijo informacije o trajnosti, kot so socialni in okoljski dejavniki, za prepoznavanje tveganj za trajnost in krepitev zaupanja vlagateljev in potrošnikov. Dejansko je razkritje nefinančnih informacij nujen korak k obvladovanju prehoda na trajnostno globalno gospodarstvo, ki povezuje dolgoročno donosnost s socialno pravičnostjo in varstvom okolja. V tem pogledu razkritje nefinančnih informacij pripomore k merjenju, spremljanju in upravljanju uspešnosti podjetij ter njihovega vpliva na družbo. Zato je Evropski parlament Komisijo pozval, naj predloži zakonodajni predlog o razkritju nefinančnih informacij podjetij, ki bo omogočal visoko stopnjo prožnosti pri ukrepanju, da bo mogoče upoštevati večdimenzionalno naravo družbene odgovornosti podjetij in raznovrstnost politik družbene odgovornosti podjetij, ki jih izvajajo podjetja, in ustrezno stopnjo primerljivosti, da bo zadovoljevala potrebe vlagateljev in drugih zainteresiranih strani ter potrebo, da se potrošnikom zagotovi enostaven dostop do informacij o vplivu podjetij na družbo.

| (4) | Usklajenost nacionalnih določb o razkrivanju nefinančnih informacij v zvezi z nekaterimi velikimi podjetji je enako pomembna za interese podjetij, delničarjev in drugih zainteresiranih strani. Uskladitev na navedenih področjih je potrebna, ker večina teh podjetij posluje v več kot eni državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Usklajenost nacionalnih določb o razkrivanju nefinančnih informacij v zvezi z nekaterimi velikimi podjetji je enako pomembna za interese podjetij, delničarjev in drugih zainteresiranih strani. Uskladitev na navedenih področjih je potrebna, ker večina teh podjetij posluje v več kot eni državi članici.

| (5) | Vzpostaviti je treba tudi določeno minimalno pravno zahtevo glede obsega informacij, ki bi jih morala podjetja v Uniji dati na voljo javnosti in organom. Podjetja, zajeta v tej direktivi, bi morala pošteno in celovito prikazati svoje politike, rezultate in tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Vzpostaviti je treba tudi določeno minimalno pravno zahtevo glede obsega informacij, ki bi jih morala podjetja v Uniji dati na voljo javnosti in organom. Podjetja, zajeta v tej direktivi, bi morala pošteno in celovito prikazati svoje politike, rezultate in tveganja.

| (6) | Za izboljšanje skladnosti in primerljivosti razkritih nefinančnih informacij v Uniji bi morala nekatera velika podjetja pripraviti izjavo o nefinančnem poslovanju, v kateri bi morale biti navedene informacije vsaj o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, o spoštovanju človekovih pravic ter o zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju. V tako izjavo bi bilo treba vključiti opis politik, rezultatov in tveganj na tem področju, izjava pa bi morala biti priložena poslovnemu poročilu zadevnega podjetja. Izjava o nefinančnem poslovanju bi morala vključevati tudi informacije o postopkih skrbnega pregleda, ki jih izvaja podjetje, tudi o njegovih dobavnih in podizvajalskih verigah, kjer je to ustrezno in sorazmerno, da bi tako opredelili, preprečili in omejili obstoječe in potencialne škodljive učinke. Države članice bi morale imeti možnost, da podjetja, za katera velja ta direktiva, izvzamejo iz obveznosti pripraviti izjavo o nefinančnem poslovanju, kadar se pripravi ločeno poročilo, ki se nanaša na isto poslovno leto in vsebuje iste informacije. |
| --- | --- |

(6)

Za izboljšanje skladnosti in primerljivosti razkritih nefinančnih informacij v Uniji bi morala nekatera velika podjetja pripraviti izjavo o nefinančnem poslovanju, v kateri bi morale biti navedene informacije vsaj o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, o spoštovanju človekovih pravic ter o zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju. V tako izjavo bi bilo treba vključiti opis politik, rezultatov in tveganj na tem področju, izjava pa bi morala biti priložena poslovnemu poročilu zadevnega podjetja. Izjava o nefinančnem poslovanju bi morala vključevati tudi informacije o postopkih skrbnega pregleda, ki jih izvaja podjetje, tudi o njegovih dobavnih in podizvajalskih verigah, kjer je to ustrezno in sorazmerno, da bi tako opredelili, preprečili in omejili obstoječe in potencialne škodljive učinke. Države članice bi morale imeti možnost, da podjetja, za katera velja ta direktiva, izvzamejo iz obveznosti pripraviti izjavo o nefinančnem poslovanju, kadar se pripravi ločeno poročilo, ki se nanaša na isto poslovno leto in vsebuje iste informacije.

| (7) | Kadar se od podjetij zahteva priprava izjave o nefinančnem poslovanju, bi morala taka izjava v zvezi z okoljskimi zadevami vsebovati podrobnosti o prisotnih in predvidljivih vplivih dejavnosti podjetja na okolje in, po potrebi, na zdravje in varnost ter podrobnosti o uporabi obnovljivih in/ali neobnovljivih virov energije, emisijah toplogrednih plinov, rabi vode in onesnaževanju zraka. Na področju socialnih in kadrovskih zadev se lahko informacije v izjavi nanašajo na ukrepe za zagotavljanje enakosti med spoloma, izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, delovne pogoje, socialni dialog, spoštovanje pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja, spoštovanje sindikalnih pravic, varnost in zdravje pri delu, dialog z lokalnimi skupnostmi in/ali sprejete ukrepe za zagotavljanje varstva in razvoja teh skupnosti. Na področju človekovih pravic, preprečevanja korupcije in podkupovanja bi lahko izjava o nefinančnem poslovanju vsebovala informacije o preprečevanju kršitev človekovih pravic in/ali o vzpostavljenih instrumentih za boj proti korupciji in podkupovanju. |
| --- | --- |

(7)

Kadar se od podjetij zahteva priprava izjave o nefinančnem poslovanju, bi morala taka izjava v zvezi z okoljskimi zadevami vsebovati podrobnosti o prisotnih in predvidljivih vplivih dejavnosti podjetja na okolje in, po potrebi, na zdravje in varnost ter podrobnosti o uporabi obnovljivih in/ali neobnovljivih virov energije, emisijah toplogrednih plinov, rabi vode in onesnaževanju zraka. Na področju socialnih in kadrovskih zadev se lahko informacije v izjavi nanašajo na ukrepe za zagotavljanje enakosti med spoloma, izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, delovne pogoje, socialni dialog, spoštovanje pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja, spoštovanje sindikalnih pravic, varnost in zdravje pri delu, dialog z lokalnimi skupnostmi in/ali sprejete ukrepe za zagotavljanje varstva in razvoja teh skupnosti. Na področju človekovih pravic, preprečevanja korupcije in podkupovanja bi lahko izjava o nefinančnem poslovanju vsebovala informacije o preprečevanju kršitev človekovih pravic in/ali o vzpostavljenih instrumentih za boj proti korupciji in podkupovanju.

| (8) | Podjetja, za katera velja ta direktiva, bi morala zagotoviti primerne informacije v zvezi z zadevami, ki izstopajo kot tiste, ki bodo najverjetneje uresničile glavna tveganja resnih vplivov, skupaj s tistimi, ki so se že uresničila. Resnost takih učinkov bi morali presojati glede na njihovo razsežnost in pomembnost. Tveganja za škodljive učinke lahko izvirajo iz lastnih dejavnosti podjetja ali so povezana z njegovim delovanjem, pa tudi z njegovimi proizvodi, storitvami ali poslovnimi odnosi, kjer je to ustrezno in sorazmerno, vključno z dobavnimi in podizvajalskimi verigami. To ne bi smelo povzročiti nepotrebnega dodatnega upravnega bremena za mala in srednja podjetja (MSP). |
| --- | --- |

(8)

Podjetja, za katera velja ta direktiva, bi morala zagotoviti primerne informacije v zvezi z zadevami, ki izstopajo kot tiste, ki bodo najverjetneje uresničile glavna tveganja resnih vplivov, skupaj s tistimi, ki so se že uresničila. Resnost takih učinkov bi morali presojati glede na njihovo razsežnost in pomembnost. Tveganja za škodljive učinke lahko izvirajo iz lastnih dejavnosti podjetja ali so povezana z njegovim delovanjem, pa tudi z njegovimi proizvodi, storitvami ali poslovnimi odnosi, kjer je to ustrezno in sorazmerno, vključno z dobavnimi in podizvajalskimi verigami. To ne bi smelo povzročiti nepotrebnega dodatnega upravnega bremena za mala in srednja podjetja (MSP).

| (9) | Velika podjetja, za katera velja ta direktiva, lahko te informacije zagotovijo na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije, kot je sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ali mednarodnih okvirov, na primer pobude Združenih narodov (ZN) za globalni dogovor, vodilnih načel o podjetjih in človekovih pravicah: izvajanje okvira ZN za „varovanje, spoštovanje in pomoč“, smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja, standarda ISO 26000 Mednarodne organizacije za standardizacijo, tristranske deklaracije o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike Mednarodne organizacije dela, pobude za globalno poročanje ali drugih priznanih mednarodnih okvirov. |
| --- | --- |

(9)

Velika podjetja, za katera velja ta direktiva, lahko te informacije zagotovijo na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije, kot je sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), ali mednarodnih okvirov, na primer pobude Združenih narodov (ZN) za globalni dogovor, vodilnih načel o podjetjih in človekovih pravicah: izvajanje okvira ZN za „varovanje, spoštovanje in pomoč“, smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja, standarda ISO 26000 Mednarodne organizacije za standardizacijo, tristranske deklaracije o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike Mednarodne organizacije dela, pobude za globalno poročanje ali drugih priznanih mednarodnih okvirov.

| (10) | Države članice bi morale zagotoviti obstoj primernih in učinkovitih sredstev, ki zagotavljajo, da podjetja razkrivajo nefinančne informacije v skladu s to direktivo. Zato bi morale države članice zagotoviti učinkovite nacionalne postopke, s katerimi se uveljavlja izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, ter poskrbeti, da so ti postopki na voljo vsem fizičnim in pravnim osebam, ki imajo v skladu z nacionalnim pravom pravni interes za zagotavljanje spoštovanja določb te direktive. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale zagotoviti obstoj primernih in učinkovitih sredstev, ki zagotavljajo, da podjetja razkrivajo nefinančne informacije v skladu s to direktivo. Zato bi morale države članice zagotoviti učinkovite nacionalne postopke, s katerimi se uveljavlja izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, ter poskrbeti, da so ti postopki na voljo vsem fizičnim in pravnim osebam, ki imajo v skladu z nacionalnim pravom pravni interes za zagotavljanje spoštovanja določb te direktive.

| (11) | V odstavku 47 končnega dokumenta konference ZN Rio+20 z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“, se priznava pomen trajnostnega poročanja podjetij in spodbuja podjetja, naj obravnavajo vključitev informacij o trajnosti v cikel poročanja, kjer je to ustrezno. Poleg tega se industrijo, zainteresirane vlade in zadevne zainteresirane strani spodbuja, naj, kadar je to ustrezno, s pomočjo sistema ZN razvijejo modele najboljše prakse in omogočijo lažje sprejemanje ukrepov za vključevanje finančnih in nefinančnih informacij ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih med izvajanjem obstoječih okvirov. |
| --- | --- |

(11)

V odstavku 47 končnega dokumenta konference ZN Rio+20 z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“, se priznava pomen trajnostnega poročanja podjetij in spodbuja podjetja, naj obravnavajo vključitev informacij o trajnosti v cikel poročanja, kjer je to ustrezno. Poleg tega se industrijo, zainteresirane vlade in zadevne zainteresirane strani spodbuja, naj, kadar je to ustrezno, s pomočjo sistema ZN razvijejo modele najboljše prakse in omogočijo lažje sprejemanje ukrepov za vključevanje finančnih in nefinančnih informacij ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih med izvajanjem obstoječih okvirov.

| (12) | Dostop vlagateljev do nefinančnih informacij je korak naprej k doseganju cilja, da se do leta 2020 v okviru časovnega načrta za Evropo, gospodarno z viri, vzpostavijo tržne in politične spodbude, ki nagrajujejo poslovne naložbe v učinkovitost. |
| --- | --- |

(12)

Dostop vlagateljev do nefinančnih informacij je korak naprej k doseganju cilja, da se do leta 2020 v okviru časovnega načrta za Evropo, gospodarno z viri, vzpostavijo tržne in politične spodbude, ki nagrajujejo poslovne naložbe v učinkovitost.

| (13) | Evropski svet je v svojih sklepih s 24. in 25. marca 2011 pozval k splošnemu zmanjšanju regulativnega bremena, zlasti za MSP, na evropski in nacionalni ravni ter predlagal ukrepe za povečanje produktivnosti, cilj strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast pa je izboljšati poslovno okolje za MSP in spodbujati uveljavljanje MSP na mednarodni ravni. Zato bi se morale nove zahteve o razkritju v skladu z načelom „najprej pomisli na male“ uporabljati samo za določena velika podjetja in skupine. |
| --- | --- |

(13)

Evropski svet je v svojih sklepih s 24. in 25. marca 2011 pozval k splošnemu zmanjšanju regulativnega bremena, zlasti za MSP, na evropski in nacionalni ravni ter predlagal ukrepe za povečanje produktivnosti, cilj strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast pa je izboljšati poslovno okolje za MSP in spodbujati uveljavljanje MSP na mednarodni ravni. Zato bi se morale nove zahteve o razkritju v skladu z načelom „najprej pomisli na male“ uporabljati samo za določena velika podjetja in skupine.

| (14) | Področje uporabe teh zahtev o razkritju nefinančnih informacij bi bilo treba opredeliti glede na povprečno število zaposlenih, bilančno vsoto in čisti promet. MSP bi morala biti izvzeta iz dodatnih zahtev, obveznost razkritja izjave o nefinančnem poslovanju pa bi morala veljati samo za velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa, ter za subjekte javnega interesa, ki so nadrejeno podjetje velike skupine, v obeh primerih pa je povprečno število zaposlenih večje od 500, kadar gre za skupino na konsolidirani podlagi. To državam članicam ne bi smelo preprečiti, da zahtevajo razkritje nefinančnih informacij od podjetij in skupin, ki niso podjetja, za katere velja ta direktiva. |
| --- | --- |

(14)

Področje uporabe teh zahtev o razkritju nefinančnih informacij bi bilo treba opredeliti glede na povprečno število zaposlenih, bilančno vsoto in čisti promet. MSP bi morala biti izvzeta iz dodatnih zahtev, obveznost razkritja izjave o nefinančnem poslovanju pa bi morala veljati samo za velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa, ter za subjekte javnega interesa, ki so nadrejeno podjetje velike skupine, v obeh primerih pa je povprečno število zaposlenih večje od 500, kadar gre za skupino na konsolidirani podlagi. To državam članicam ne bi smelo preprečiti, da zahtevajo razkritje nefinančnih informacij od podjetij in skupin, ki niso podjetja, za katere velja ta direktiva.

| (15) | Številna podjetja, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), so člani skupin podjetij. Konsolidirana poslovna poročila bi morala biti sestavljena tako, da se lahko informacije o takih skupinah podjetij sporočijo članom in tretjim osebam. Nacionalno pravo, ki ureja konsolidirana poslovna poročila, bi zato moralo biti usklajeno, da bi omogočilo doseganje cilja primerljivosti in skladnosti informacij, ki bi jih podjetja v Uniji morala objavljati. |
| --- | --- |

(15)

Številna podjetja, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), so člani skupin podjetij. Konsolidirana poslovna poročila bi morala biti sestavljena tako, da se lahko informacije o takih skupinah podjetij sporočijo članom in tretjim osebam. Nacionalno pravo, ki ureja konsolidirana poslovna poročila, bi zato moralo biti usklajeno, da bi omogočilo doseganje cilja primerljivosti in skladnosti informacij, ki bi jih podjetja v Uniji morala objavljati.

| (16) | Zakoniti revizorji in revizijska podjetja bi morali zgolj preveriti, da je bila predložena izjava o nefinančnem poslovanju ali ločeno poročilo. Poleg tega bi morale imeti države članice možnost zahtevati, da informacije v izjavi o nefinančnem poslovanju ali v ločenem poročilu preveri neodvisni izvajalec storitev dajanja zagotovil. |
| --- | --- |

(16)

Zakoniti revizorji in revizijska podjetja bi morali zgolj preveriti, da je bila predložena izjava o nefinančnem poslovanju ali ločeno poročilo. Poleg tega bi morale imeti države članice možnost zahtevati, da informacije v izjavi o nefinančnem poslovanju ali v ločenem poročilu preveri neodvisni izvajalec storitev dajanja zagotovil.

| (17) | Da bi podjetjem olajšali razkrivanje nefinančnih informacij, bi morala Komisija pripraviti nezavezujoče smernice, vključno s splošnimi in sektorskimi nefinančnimi ključnimi kazalniki uspešnosti. Komisija bi morala upoštevati obstoječe primere najboljših praks, mednarodni razvoj dogodkov in rezultate s tem povezanih pobud Unije. Komisija bi morala opraviti ustrezna posvetovanja, med drugim z ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Kar zadeva okoljske vidike, bi morala Komisija zajeti vsaj rabo zemljišč, vode in materialov ter emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(17)

Da bi podjetjem olajšali razkrivanje nefinančnih informacij, bi morala Komisija pripraviti nezavezujoče smernice, vključno s splošnimi in sektorskimi nefinančnimi ključnimi kazalniki uspešnosti. Komisija bi morala upoštevati obstoječe primere najboljših praks, mednarodni razvoj dogodkov in rezultate s tem povezanih pobud Unije. Komisija bi morala opraviti ustrezna posvetovanja, med drugim z ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Kar zadeva okoljske vidike, bi morala Komisija zajeti vsaj rabo zemljišč, vode in materialov ter emisije toplogrednih plinov.

| (18) | Raznolikost sposobnosti in stališč članov upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetij omogoča dobro razumevanje poslovne organizacije in zadev zadevnih podjetij. Člani teh organov lahko zato na konstruktiven način preizkušajo odločitve poslovodstva in so bolj odprti za inovativne zamisli, s čimer se preprečijo podobna stališča članov, kar je znano tudi kot pojav „skupinskega razmišljanja“. Raznolikost zato prispeva k učinkovitemu nadzoru poslovodstva in uspešnemu upravljanju podjetja. Zato je pomembno izboljšati preglednost politike raznolikosti, ki se izvaja. Tako bi bil trg obveščen o praksah upravljanja podjetij, ta pa bi bila pod posrednim pritiskom glede oblikovanja bolj raznolikih odborov. |
| --- | --- |

(18)

Raznolikost sposobnosti in stališč članov upravnih, poslovodnih in nadzornih organov podjetij omogoča dobro razumevanje poslovne organizacije in zadev zadevnih podjetij. Člani teh organov lahko zato na konstruktiven način preizkušajo odločitve poslovodstva in so bolj odprti za inovativne zamisli, s čimer se preprečijo podobna stališča članov, kar je znano tudi kot pojav „skupinskega razmišljanja“. Raznolikost zato prispeva k učinkovitemu nadzoru poslovodstva in uspešnemu upravljanju podjetja. Zato je pomembno izboljšati preglednost politike raznolikosti, ki se izvaja. Tako bi bil trg obveščen o praksah upravljanja podjetij, ta pa bi bila pod posrednim pritiskom glede oblikovanja bolj raznolikih odborov.

| (19) | Obveznost razkritja politik raznolikosti v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi glede vidikov, kot so na primer starost, spol ali izobrazba in poklicne izkušnje, bi morala veljati samo za nekatera velika podjetja. Razkritje politike raznolikosti bi moralo biti vključeno v izjavo o upravljanju podjetja, kakor je določeno v členu 20 Direktive 2013/34/EU. Če se politika raznolikosti ne izvaja, njena uvedba ne bi smela biti obvezna, vendar bi morala izjava o upravljanju podjetja vsebovati jasno obrazložitev, zakaj se ne uvede. |
| --- | --- |

(19)

Obveznost razkritja politik raznolikosti v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi glede vidikov, kot so na primer starost, spol ali izobrazba in poklicne izkušnje, bi morala veljati samo za nekatera velika podjetja. Razkritje politike raznolikosti bi moralo biti vključeno v izjavo o upravljanju podjetja, kakor je določeno v členu 20 Direktive 2013/34/EU. Če se politika raznolikosti ne izvaja, njena uvedba ne bi smela biti obvezna, vendar bi morala izjava o upravljanju podjetja vsebovati jasno obrazložitev, zakaj se ne uvede.

| (20) | Ugotavlja se, da obstajajo pobude na ravni Unije, vključno s poročanjem po posameznih državah za več sektorjev, da se je Evropski svet v svojih sklepih z 22. maja 2013 ter 19. in 20. decembra 2013 skliceval na poročanje po posameznih državah s strani velikih družb in skupin, da Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) vsebuje podobne določbe ter da obstajajo mednarodna prizadevanja za izboljšanje preglednosti finančnega poročanja. OECD je bila v okviru skupine G8 in G20 pozvana, da pripravi standardizirano podlago za poročanje, s katero bodo večnacionalna podjetja poročala davčnim organom po svetu, kjer ustvarjajo dobičke in plačujejo davke. Ta razvoj dogodkov dopolnjuje predloge iz te direktive, pri čemer gre v obeh primerih za primerne ukrepe glede na njihov namen. |
| --- | --- |

(20)

Ugotavlja se, da obstajajo pobude na ravni Unije, vključno s poročanjem po posameznih državah za več sektorjev, da se je Evropski svet v svojih sklepih z 22. maja 2013 ter 19. in 20. decembra 2013 skliceval na poročanje po posameznih državah s strani velikih družb in skupin, da Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) vsebuje podobne določbe ter da obstajajo mednarodna prizadevanja za izboljšanje preglednosti finančnega poročanja. OECD je bila v okviru skupine G8 in G20 pozvana, da pripravi standardizirano podlago za poročanje, s katero bodo večnacionalna podjetja poročala davčnim organom po svetu, kjer ustvarjajo dobičke in plačujejo davke. Ta razvoj dogodkov dopolnjuje predloge iz te direktive, pri čemer gre v obeh primerih za primerne ukrepe glede na njihov namen.

| (21) | Ker cilja te direktive, in sicer izboljšati ustreznost, skladnost in primerljivost informacij, ki jih razkrijejo določena velika podjetja in skupine v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(21)

Ker cilja te direktive, in sicer izboljšati ustreznost, skladnost in primerljivost informacij, ki jih razkrijejo določena velika podjetja in skupine v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (22) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s svobodo gospodarske pobude, spoštovanjem zasebnega življenja ter varstvom osebnih podatkov. To direktivo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(22)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s svobodo gospodarske pobude, spoštovanjem zasebnega življenja ter varstvom osebnih podatkov. To direktivo je treba izvajati v skladu s temi pravicami in načeli.

| (23) | Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(23)

Direktivo 2013/34/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2013/34/EU

Direktiva 2013/34/EU se spremeni:

| 1. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 19a
  Izjava o nefinančnem poslovanju
  1.   Velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500, v poslovno poročilo vključijo tudi izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju, vključno z/s:






  (a) | kratkim opisom poslovnega modela podjetja; |
| --- | --- | --- |

1.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 19a

Izjava o nefinančnem poslovanju

1.   Velika podjetja, ki so subjekti javnega interesa in katerih povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja večje od 500, v poslovno poročilo vključijo tudi izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah, spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju, vključno z/s:

(a)

kratkim opisom poslovnega modela podjetja;

| (b) | opisom politik podjetja glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda; |
| --- | --- |

(b)

opisom politik podjetja glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda;

| (c) | rezultati teh politik; |
| --- | --- |

(c)

rezultati teh politik;

| (d) | glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezana z dejavnostmi podjetja, vključno z njegovimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako podjetje upravlja ta tveganja; |
| --- | --- |

(d)

glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezana z dejavnostmi podjetja, vključno z njegovimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako podjetje upravlja ta tveganja;

| (e) | ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti.

Kadar podjetje ne izvaja politik v zvezi z eno ali več navedenimi zadevami, to v izjavi o nefinančnem poslovanju jasno in utemeljeno obrazloži.

Kadar je to ustrezno, izjava o nefinančnem poslovanju iz prvega pododstavka vsebuje tudi sklice na zneske v letnih računovodskih izkazih in dodatna pojasnila v zvezi z njimi.

V izjemnih primerih, ko bi glede na ustrezno utemeljeno mnenje članov upravnega, poslovodnega in nadzornega organa, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, in so skupno odgovorni za to mnenje, razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju podjetja, lahko države članice dovolijo, da se takšne informacije izpustijo, če to ne onemogoči poštenega in uravnoteženega razumevanja razvoja, uspešnosti in položaja podjetja ter učinka njegovih dejavnosti.

Države članice določijo, da lahko podjetje zahtevane informacije iz prvega pododstavka razkrije na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov in v tem primeru navede, katere okvire je uporabilo.

2.   Za podjetja, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1, se šteje, da so izpolnila obveznost glede analize nefinančnih informacij iz tretjega pododstavka člena 19(1).

3.   Podjetje, ki je odvisno podjetje, je izvzeto iz obveznosti iz odstavka 1, če so podjetje in njegova odvisna podjetja vključena v konsolidirano poslovno poročilo ali ločeno poročilo drugega podjetja, pripravljeno v skladu s členom 29 in tem členom.

4.   Kadar podjetje pripravlja ločeno poročilo za isto poslovno leto, ne glede na to, ali na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov, ki zajema informacije, potrebne za izjavo o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1, lahko države članice to podjetje izvzamejo iz obveznosti priprave izjave o nefinančnem poslovanju, določene v odstavku 1, če se tako ločeno poročilo:

| (a) | objavi skupaj s poslovnim poročilom v skladu s členom 30, ali |
| --- | --- |

(a)

objavi skupaj s poslovnim poročilom v skladu s členom 30, ali

| (b) | objavi na spletnem mestu podjetja v razumnem roku, ki ne presega šest mesecev po dnevu bilance stanja, poslovno poročilo pa se nanj sklicuje. |
| --- | --- |

(b)

objavi na spletnem mestu podjetja v razumnem roku, ki ne presega šest mesecev po dnevu bilance stanja, poslovno poročilo pa se nanj sklicuje.

Odstavek 2 se smiselno uporablja za podjetja, ki pripravljajo ločeno poročilo iz prvega pododstavka tega odstavka.

5.   Države članice zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizijsko podjetje preveri, ali je bila predložena izjava o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1 ali ločeno poročilo iz odstavka 4.

6.   Države članice lahko zahtevajo, da informacije, navedene v izjavi o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1 ali ločenem poročilu iz odstavka 4, preveri neodvisni izvajalec storitev dajanja zagotovil.“

| 2. | člen 20 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(g) | opis politike raznolikosti, ki se izvaja v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi podjetja glede vidikov, kot so na primer starost, spol ali izobrazba in poklicne izkušnje, ciljev in načinov izvajanja te politike raznolikosti ter rezultatov v obdobju poročanja. Če se taka politika ne izvaja, se v izjavi za to navede obrazložitev.“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 20 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(g)

opis politike raznolikosti, ki se izvaja v zvezi z upravnimi, poslovodnimi in nadzornimi organi podjetja glede vidikov, kot so na primer starost, spol ali izobrazba in poklicne izkušnje, ciljev in načinov izvajanja te politike raznolikosti ter rezultatov v obdobju poročanja. Če se taka politika ne izvaja, se v izjavi za to navede obrazložitev.“

;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje poda mnenje v skladu z drugim pododstavkom člena 34(1) v zvezi z informacijami, pripravljenimi na podlagi točk (c) in (d) odstavka 1 tega člena, ter preveri, ali so bile zagotovljene informacije iz točk (a), (b), (e), (f) in (g) odstavka 1 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje poda mnenje v skladu z drugim pododstavkom člena 34(1) v zvezi z informacijami, pripravljenimi na podlagi točk (c) in (d) odstavka 1 tega člena, ter preveri, ali so bile zagotovljene informacije iz točk (a), (b), (e), (f) in (g) odstavka 1 tega člena.“

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice lahko podjetja iz odstavka 1, ki so izdala le vrednostne papirje, ki niso delnice, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, izvzamejo iz uporabe točk (a), (b), (e), (f) in (g) odstavka 1 tega člena, razen če so takšna podjetja izdala delnice, s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja v smislu točke 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice lahko podjetja iz odstavka 1, ki so izdala le vrednostne papirje, ki niso delnice, sprejete v trgovanje na reguliranem trgu v smislu točke 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, izvzamejo iz uporabe točk (a), (b), (e), (f) in (g) odstavka 1 tega člena, razen če so takšna podjetja izdala delnice, s katerimi se trguje v večstranskem sistemu trgovanja v smislu točke 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES.“

| (d) | doda se naslednji odstavek:
  „5.   Ne glede na člen 40 se točka (g) odstavka 1 ne uporablja za mala in srednja podjetja.“; |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Ne glede na člen 40 se točka (g) odstavka 1 ne uporablja za mala in srednja podjetja.“

| 3. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 29a
  Konsolidirana izjava o nefinančnem poslovanju
  1.   Subjekti javnega interesa, ki so obvladujoča podjetja velike skupine, katere povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500, v konsolidirano poslovno poročilo vključijo tudi konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja skupine ter učinka njenih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju, vključno z/s:






  (a) | kratkim opisom poslovnega modela skupine; |
| --- | --- | --- |

3.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 29a

Konsolidirana izjava o nefinančnem poslovanju

1.   Subjekti javnega interesa, ki so obvladujoča podjetja velike skupine, katere povprečno število zaposlenih v poslovnem letu je na dan bilance stanja na konsolidirani podlagi večje od 500, v konsolidirano poslovno poročilo vključijo tudi konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju, ki, kolikor je potrebno za razumevanje razvoja, uspešnosti in položaja skupine ter učinka njenih dejavnosti, vsebuje vsaj informacije o okoljskih, socialnih in kadrovskih zadevah spoštovanju človekovih pravic ter zadevah v zvezi z bojem proti korupciji in podkupovanju, vključno z/s:

(a)

kratkim opisom poslovnega modela skupine;

| (b) | opisom politik skupine glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda; |
| --- | --- |

(b)

opisom politik skupine glede navedenih zadev, med drugim v zvezi z izvajanjem postopkov skrbnega pregleda;

| (c) | rezultati teh politik; |
| --- | --- |

(c)

rezultati teh politik;

| (d) | glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezane z dejavnostmi skupine, vključno z njenimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako skupina upravlja ta tveganja; |
| --- | --- |

(d)

glavnimi tveganji v zvezi z navedenimi zadevami, ki so povezane z dejavnostmi skupine, vključno z njenimi poslovnimi odnosi, proizvodi ali storitvami, kadar je to ustrezno in sorazmerno, ki bi lahko povzročili resne škodljive učinke na teh področjih, ter načini, kako skupina upravlja ta tveganja;

| (e) | ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, pomembnimi za posamezne dejavnosti.

Kadar skupina ne izvaja politik v zvezi z eno ali več navedenimi zadevami, to v konsolidirani izjavi o nefinančnem poslovanju jasno in utemeljeno obrazloži.

Kadar je to ustrezno, konsolidirana izjava o nefinančnem poslovanju iz prvega pododstavka vsebuje tudi sklice na zneske v konsolidiranih računovodskih izkazih in dodatna pojasnila v zvezi z njimi.

V izjemnih primerih, ko bi glede na ustrezno utemeljeno mnenje članov upravnega, poslovodnega in nadzornega organa, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, in so skupno odgovorni za to mnenje, razkritje informacij o predvidenih dogodkih ali zadevah, ki so predmet tekočih pogajanj, resno škodovalo poslovnemu položaju skupine, lahko države članice dovolijo, da se takšne informacije izpustijo, če to ne onemogoči poštenega in uravnoteženega razumevanja razvoja, uspešnosti in položaja skupine ter učinka njenih dejavnosti.

Države članice določijo, da lahko obvladujoče podjetje zahtevane informacije iz prvega pododstavka razkrije na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov in v tem primeru navede, katere okvire je uporabilo.

2.   Za obvladujoče podjetje, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, se šteje, da je izpolnilo obveznost glede analize nefinančnih informacij iz tretjega pododstavka člena 19(1) in člena 29.

3.   Obvladujoče podjetje, ki je hkrati odvisno podjetje, je izvzeto iz obveznosti iz odstavka 1, če so izvzeto obvladujoče podjetje in njegova odvisna podjetja vključena v konsolidirano poslovno poročilo ali ločeno poročilo drugega podjetja, pripravljeno v skladu s členom 29 in tem členom.

4.   Kadar obvladujoče podjetje pripravlja ločeno poročilo za isto poslovno leto, v katerega je vključena celotna skupina, ne glede na to, ali na podlagi nacionalnih okvirov, okvirov Unije ali mednarodnih okvirov, ter ki zajema informacije, potrebne za konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1, lahko države članice to obvladujoče podjetje izvzamejo iz obveznosti priprave konsolidirane izjave o nefinančnem poslovanju, določene v odstavku 1, če se tako ločeno poročilo:

| (a) | objavi skupaj s konsolidiranim poslovnim poročilom v skladu s členom 30, ali |
| --- | --- |

(a)

objavi skupaj s konsolidiranim poslovnim poročilom v skladu s členom 30, ali

| (b) | objavi na spletnem mestu obvladujočega podjetja v razumnem roku, ki ne presega šest mesecev po dnevu bilance stanja, konsolidirano poslovno poročilo pa se nanj sklicuje. |
| --- | --- |

(b)

objavi na spletnem mestu obvladujočega podjetja v razumnem roku, ki ne presega šest mesecev po dnevu bilance stanja, konsolidirano poslovno poročilo pa se nanj sklicuje.

Odstavek 2 se smiselno uporablja za obvladujoča podjetja, ki pripravljajo ločeno poročilo iz prvega pododstavka tega odstavka.

5.   Države članice zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizijsko podjetje preveri, ali je bila predložena konsolidirana izjava o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1 ali ločeno poročilo iz odstavka 4.

6.   Države članice lahko zahtevajo, da informacije, navedene v konsolidirani izjavi o nefinančnem poslovanju iz odstavka 1 ali ločenem poročilu iz odstavka 4, preveri neodvisni izvajalec zavarovalniških storitev.“

| 4. | v členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da so člani upravnega, poslovodnega in nadzornega organa podjetja, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, skupno odgovorni za zagotavljanje, da se:






  (a) | letni računovodski izkazi, poslovno poročilo, izjava o upravljanju podjetja, če je predložena ločeno, in poročilo iz člena 19a(4), ter |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 33 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da so člani upravnega, poslovodnega in nadzornega organa podjetja, ki delujejo v okviru pristojnosti, ki jim jih podeljuje nacionalno pravo, skupno odgovorni za zagotavljanje, da se:

(a)

letni računovodski izkazi, poslovno poročilo, izjava o upravljanju podjetja, če je predložena ločeno, in poročilo iz člena 19a(4), ter

| (b) | konsolidirani računovodski izkazi, konsolidirana poslovna poročila, konsolidirana izjava o upravljanju podjetja, če je predložena ločeno, in poročilo iz člena 29a(4) |
| --- | --- |

(b)

konsolidirani računovodski izkazi, konsolidirana poslovna poročila, konsolidirana izjava o upravljanju podjetja, če je predložena ločeno, in poročilo iz člena 29a(4)

pripravijo in objavijo v skladu z zahtevami iz te direktive in, če je ustrezno, z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002.“

| 5. | v členu 34 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Ta člen se ne uporablja za izjavo o nefinančnem poslovanju iz člena 19a(1) in konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju iz člena 29a(1) ali za ločeno poročilo iz členov 19a(4) in 29a(4).“; |
| --- | --- |

5.

v členu 34 se doda naslednji odstavek:

„3.   Ta člen se ne uporablja za izjavo o nefinančnem poslovanju iz člena 19a(1) in konsolidirano izjavo o nefinančnem poslovanju iz člena 29a(1) ali za ločeno poročilo iz členov 19a(4) in 29a(4).“

| 6. | v členu 48 se pred zadnjim odstavkom vstavi naslednji odstavek:
  „V poročilu se ob upoštevanju razvoja dogodkov v OECD in rezultatov povezanih evropskih pobud preuči možnost uvedbe obveznosti za velika podjetja, da vsako leto predložijo poročilo po državah za vsako državo članico in tretjo državo, v kateri poslujejo, v katerem so navedene vsaj informacije o ustvarjenem dobičku, plačanem davku na dobiček in prejetih javnih subvencijah.“ |
| --- | --- |

6.

v členu 48 se pred zadnjim odstavkom vstavi naslednji odstavek:

„V poročilu se ob upoštevanju razvoja dogodkov v OECD in rezultatov povezanih evropskih pobud preuči možnost uvedbe obveznosti za velika podjetja, da vsako leto predložijo poročilo po državah za vsako državo članico in tretjo državo, v kateri poslujejo, v katerem so navedene vsaj informacije o ustvarjenem dobičku, plačanem davku na dobiček in prejetih javnih subvencijah.“

Člen 2

Smernice za poročanje

Komisija pripravi nezavezujoče smernice o metodologiji za poročanje o nefinančnih informacijah, vključno s splošnimi in sektorskimi ključnimi nefinančnimi kazalniki uspešnosti, da bi podjetjem olajšala ustrezno, uporabno in primerljivo razkrivanje nefinančnih informacij. Komisija se pri tem posvetuje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

Komisija objavi smernice do 6. decembra 2016.

Člen 3

Pregled

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive, v katerega med drugimi vidiki vključi njeno področje uporabe, zlasti kar zadeva podjetja, ki ne kotirajo na borzi, njeno učinkovitost ter obseg usmeritev in metod, ki so dane na voljo. To poročilo objavi do 6. decembra 2018 in mu po potrebi priloži zakonodajne predloge.

Člen 4

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 6. decembra 2016. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice določijo, da se določbe iz prvega pododstavka uporabljajo za vsa podjetja s področja uporabe člena 1 za poslovno leto z začetkom 1. januarja 2017 ali v koledarskem letu 2017.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2014

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 47.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 29. septembra 2014.

2

(3)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/10

---

SKLEP SVETA

z dne 7. novembra 2014

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy v imenu Evropske unije

(2014/793/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 113 in 115 v povezavi s členom 218(6)(b) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta 2013/671/EU (1) je bil Sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan dne 17. februarja 2014 s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta 2013/671/EU (1) je bil Sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan dne 17. februarja 2014 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | Namen Sporazuma je zagotoviti, da se mehanizmi iz Direktive Sveta 2011/16/EU (2) in Direktive Sveta 2003/48/ES (3), katerih namen je zlasti preprečevanje čezmejne davčne utaje in izogibanja plačilu davka, še naprej uporabljajo na ozemlju Saint-Barthélemyja kljub spremembi njegovega položaja. |
| --- | --- |

(2)

Namen Sporazuma je zagotoviti, da se mehanizmi iz Direktive Sveta 2011/16/EU (2) in Direktive Sveta 2003/48/ES (3), katerih namen je zlasti preprečevanje čezmejne davčne utaje in izogibanja plačilu davka, še naprej uporabljajo na ozemlju Saint-Barthélemyja kljub spremembi njegovega položaja.

| (3) | Sporazum bi bilo treba skleniti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba skleniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 7 Sporazuma (4).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 7. novembra 2014

Za Svet

Predsednik

P. C. PADOAN

---

(1)  Sklep Sveta 2013/671/EU z dne 15. novembra 2013 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy, v imenu Evropske unije (UL L 313, 22.11.2013, str. 1).

1

(2)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (UL L 157, 26.6.2003, str. 38).

3

(4)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.

4

Uradnem listu Evropske unije

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/12

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Francosko republiko o uporabi zakonodaje Unije o obdavčevanju prihrankov in upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy

EVROPSKA UNIJA

in

FRANCOSKA REPUBLIKA, v imenu ozemeljske skupnosti Saint-Barthélemy,

v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici,

STA SE –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ozemeljska skupnost Saint-Barthélemy je sestavni del Francoske republike, vendar od 1. januarja 2012 ni več vključena v Evropsko unijo v skladu s Sklepom Evropskega sveta 2010/718/EU (1). |
| --- | --- |

(1)

Ozemeljska skupnost Saint-Barthélemy je sestavni del Francoske republike, vendar od 1. januarja 2012 ni več vključena v Evropsko unijo v skladu s Sklepom Evropskega sveta 2010/718/EU (1).

| (2) | Da bi se zaščitili interesi Evropske unije ter zlasti preprečile čezmejne davčne utaje in izogibanja plačilu davka, je treba zagotoviti, da zakonodaja Evropske unije o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja ter o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti še naprej velja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy. Zagotoviti je treba tudi, da se v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy uporabljajo tudi vsi akti o spremembi te zakonodaje – |
| --- | --- |

(2)

Da bi se zaščitili interesi Evropske unije ter zlasti preprečile čezmejne davčne utaje in izogibanja plačilu davka, je treba zagotoviti, da zakonodaja Evropske unije o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja ter o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti še naprej velja v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy. Zagotoviti je treba tudi, da se v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy uporabljajo tudi vsi akti o spremembi te zakonodaje –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Uporaba direktiv Sveta 2011/16/EU in 2003/48/ES ter z njima povezanih aktov

1.   Francoska republika in druge države članice v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy uporabljajo Direktivo Sveta 2011/16/EU (2) ter katere koli ukrepe, ki so jih sprejele za izvajanje navedene direktive.

2.   Francoska republika in druge države članice v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy uporabljajo Direktivo Sveta 2003/48/ES (3) ter katere koli ukrepe, ki so jih sprejele za izvajanje navedene direktive.

3.   Francoska republika in druge države članice v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy uporabljajo vse veljavne pravne akte Unije,, ki so bili sprejeti na podlagi direktiv iz odstavkov 1 in 2.

4.   Pogodbenici navajata, da ima Evropska komisija v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy enake naloge, kakor so določene v direktivah Sveta 2011/16/EU in 2003/48/ES ter v drugih z njima povezanih pravnih aktih, ki jih sprejme Svet, da se olajša upravno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic.

Člen 2

Različice veljavnih pravnih aktov Unije iz tega sporazuma

Kakršno koli sklicevanje v tem sporazumu na direktivi 2011/16/EU in 2003/48/ES ter na druge pravne akte Unije iz člena 1(3) in (4) tega sporazuma se razume kot sklicevanje na različico navedenih direktiv in povezanih aktov, kakor je veljala v katerem koli določenem obdobju, po potrebi spremenjeni s kakršnimi koli nadaljnjimi akti o spremembah.

Člen 3

Pristojni organi, centralni uradi za zvezo, službe za zvezo in pristojni uradniki

Pogodbenici izjavljata, da imajo pristojni organi, ki jih države članice imenujejo v skladu z Direktivo 2003/48/ES, ter pristojni organi, centralni uradi za zvezo, službe za zvezo in pristojni uradniki, ki jih države članice imenujejo v skladu z Direktivo 2011/16/EU, enake funkcije in pristojnosti za namene izvajanja navedenih direktiv v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy v skladu s členom 1 tega sporazuma.

Člen 4

Spremljanje

Francoska republika Evropski komisiji predloži statistične podatke in informacije o uporabi tega sporazuma v zvezi z ozemeljsko skupnostjo Saint-Barthélemy. Ti podatki imajo enak obseg in obliko, kot informacije, ki jih je treba predložiti glede delovanja direktiv 2011/16/EU in 2003/48/ES v zvezi z francoskimi ozemlji, v zvezi s katerimi se navedene direktive uporabljajo, za njihovo predložitev pa morajo veljati tudi isti roki.

Člen 5

Postopek medsebojnega dogovora med pristojnimi organi

1.   Kadar se pri izvajanju ali razlagi tega sporazuma pojavijo težave ali dvomi, ki zadevajo pristojni organ za ozemeljsko skupnost Saint-Barthélemy ter enega ali več pristojnih organov držav članic, si ti organi prizadevajo za rešitev s sklenitvijo medsebojnega dogovora. O rezultatih tega spravnega postopka obvestijo Komisijo, ki obvesti druge države članice.

2.   Kar zadeva dvome v zvezi z razlago sporazuma, lahko Evropska komisija na zahtevo enega od pristojnih organov iz odstavka 1 sodeluje pri posvetovanjih.

Člen 6

Reševanje sporov med pogodbenicama tega sporazuma

1.   Kadar med pogodbenicama tega sporazuma nastane spor v zvezi z razlago sporazuma ali njegovo uporabo, se pogodbenici pred vsako predložitvijo zadeve Sodišču Evropske unije sestaneta v skladu z odstavkom 2.

2.   Reševanje sporov med pogodbenicama glede uporabe ali razlage tega sporazuma je v izključni pristojnosti Sodišča Evropske unije. Zadevo lahko Sodišču predloži katera koli pogodbenica.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Pogodbenici se medsebojno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne učinkovati na dan po dnevu prejema drugega obvestila.

Člen 8

Trajanje in odpoved

Ta sporazum se sklene za nedoločen čas, vendar preneha veljati, če ena od pogodbenic s pisnim obvestilom po diplomatski poti drugi sporoči, da sporazum odpoveduje. Ta sporazum preneha veljati dvanajst mesecev po prejemu takega pisnega obvestila.

Člen 9

Jeziki

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Съставено в Брюксел на седемнадесети февруари две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diecisiete de febrero de dos mil catorce.

V Bruselu dne sedmnáctého února dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syttende februar to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am siebzehnten Februar zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta veebruarikuu seitsmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εφτά Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the seventeenth day of February in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix-sept février deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu sedamnaestog veljače dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciassette febbraio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada septiņpadsmitajā februārī.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų vasario septynioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év február havának tizenhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sbatax-il jum ta' Frar tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de zeventiende februari tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia siedemnastego lutego roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dezassete de fevereiro de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la șaptesprezece februarie două mii paisprezece.

V Bruseli sedemnásteho februára dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne sedemnajstega februarja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä seitsemäntenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den sjuttonde februari tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Френската република

Por la República Francesa

Za Francouzskou republiku

For Den Franske Republik

Für die Französische Republik

Prantsuse Vabariigi nimel

Για τη Γαλλική Δημοκρατία

For the French Republic

Pour la République française

Za Francusku Republiku

Per la Repubblica francese

Francijas Republikas vārdā –

Prancūzijos Respublikos vardu

A Francia Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Franċiża

Voor de Franse Republiek

W imieniu Republiki Francuskiej

Pela República Francesa

Pentru Republica Franceză

Za Francúzsku republiku

Za Francosko republiko

Ranskan tasavallan puolesta

För Republiken Frankrike

Image

---

(1)  Sklep Evropskega sveta 2010/718/EU z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (UL L 325, 9.12.2010, str. 4).

1

(2)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (UL L 157, 26.6.2003, str. 38).

3

---

UREDBE

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/16

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1221/2014

z dne 10. novembra 2014

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju, ter spremembah uredb (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 43(3) Pogodbe določa, da Sveta na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 43(3) Pogodbe določa, da Sveta na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

| (2) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) in drugi svetovalni organi, ter ob upoštevanju mnenj, ki jih podajo svetovalni sveti. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) in drugi svetovalni organi, ter ob upoštevanju mnenj, ki jih podajo svetovalni sveti.

| (3) | Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba dodeliti državam članicam tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali vrsto ribolova in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba dodeliti državam članicam tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali vrsto ribolova in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (4) | Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo torej treba določiti v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 in ob upoštevanju načel iz uvodne izjave 2. |
| --- | --- |

(4)

Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo torej treba določiti v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 in ob upoštevanju načel iz uvodne izjave 2.

| (5) | Za ribolov malih pelagičnih vrst (sled in papalina), trske in lososa v Baltskem morju se obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uporablja od 1. januarja 2015. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se morajo ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. |
| --- | --- |

(5)

Za ribolov malih pelagičnih vrst (sled in papalina), trske in lososa v Baltskem morju se obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uporablja od 1. januarja 2015. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se morajo ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove.

| (6) | Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba ribolovne možnosti določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo treba omejitve ulova določiti v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (2) (v nadaljnjem besedilu: načrt za trsko v Baltskem morju). |
| --- | --- |

(6)

Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba ribolovne možnosti določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo treba omejitve ulova določiti v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (2) (v nadaljnjem besedilu: načrt za trsko v Baltskem morju).

| (7) | Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je predložil znanstveno mnenje glede ribolovnega napora za trsko v Baltskem morju, v katerem je navedeno, da – kadar se za določen stalež uporablja obveznost iztovarjanja – določanje nižjih omejitev napora ne bi prispevalo k uresničevanju ciljev reformirane skupne ribiške politike. Zato je ustrezno določiti omejitve ribolovnega napora za stalež trske v podrazdelkih ICES 22–24 na ravni leta 2014. Določitev omejitev ribolovnega napora na ravni leta 2014 bo olajšala uvedbo obveznosti iztovarjanja in prispevala k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, določenih v Uredbi (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(7)

Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je predložil znanstveno mnenje glede ribolovnega napora za trsko v Baltskem morju, v katerem je navedeno, da – kadar se za določen stalež uporablja obveznost iztovarjanja – določanje nižjih omejitev napora ne bi prispevalo k uresničevanju ciljev reformirane skupne ribiške politike. Zato je ustrezno določiti omejitve ribolovnega napora za stalež trske v podrazdelkih ICES 22–24 na ravni leta 2014. Določitev omejitev ribolovnega napora na ravni leta 2014 bo olajšala uvedbo obveznosti iztovarjanja in prispevala k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, določenih v Uredbi (EU) št. 1380/2013.

| (8) | Glede na podano znanstveno mnenje bi lahko uvedli boj prilagodljivo upravljanje ribolovnega napora za stalež trske v podrazdelkih ICES 22–24 v Baltskem morju, ne da bi pri tem ogrozili cilje načrta za trsko v Baltskem morju in povzročili višjo umrljivost rib. Takšna prilagodljivost bi omogočila učinkovitejše upravljanje ribolovnega napora v primerih, ko kvote ne bi bile enakomerno razdeljene med ladjevje države članice, poleg tega pa bi se lažje hitro odzvali na izmenjavo kvot. Zato bi morale imeti države članice možnost dodelitve dodatnih dni odsotnosti iz pristanišča ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, če bi bilo drugim ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, odvzeto enako število dni odsotnosti iz pristanišča. |
| --- | --- |

(8)

Glede na podano znanstveno mnenje bi lahko uvedli boj prilagodljivo upravljanje ribolovnega napora za stalež trske v podrazdelkih ICES 22–24 v Baltskem morju, ne da bi pri tem ogrozili cilje načrta za trsko v Baltskem morju in povzročili višjo umrljivost rib. Takšna prilagodljivost bi omogočila učinkovitejše upravljanje ribolovnega napora v primerih, ko kvote ne bi bile enakomerno razdeljene med ladjevje države članice, poleg tega pa bi se lažje hitro odzvali na izmenjavo kvot. Zato bi morale imeti države članice možnost dodelitve dodatnih dni odsotnosti iz pristanišča ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, če bi bilo drugim ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, odvzeto enako število dni odsotnosti iz pristanišča.

| (9) | Iz najnovejšega znanstvenega mnenja je razvidno, da ICES ni mogel določiti bioloških referenčnih točk za staleže trske v podrazdelkih ICES 25–32 in je namesto tega za ta stalež predlagal TAC na podlagi pristopa z omejenimi podatki. Brez bioloških referenčnih točk ni mogoče upoštevati pravil za določitev ravni ribolovnih možnosti za staleže trske v podrazdelkih ICES 25–32. Ker bi nedoločitev ribolovnih možnosti lahko resno ogrozila trajnost navedenega staleža, je primerno, da se TAC za te staleže trske določi na ravni, ki ustreza pristopu, ki ga je razvil in predlagal ICES ter se omejitve ribolovnega napora določijo na ravni leta 2014. Določitev omejitev ribolovnega napora na ravni leta 2014 bo olajšala uvedbo obveznosti iztovarjanja, omogočila bolj selektivni ribolov ter prispevala k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, določenih v Uredbi (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(9)

Iz najnovejšega znanstvenega mnenja je razvidno, da ICES ni mogel določiti bioloških referenčnih točk za staleže trske v podrazdelkih ICES 25–32 in je namesto tega za ta stalež predlagal TAC na podlagi pristopa z omejenimi podatki. Brez bioloških referenčnih točk ni mogoče upoštevati pravil za določitev ravni ribolovnih možnosti za staleže trske v podrazdelkih ICES 25–32. Ker bi nedoločitev ribolovnih možnosti lahko resno ogrozila trajnost navedenega staleža, je primerno, da se TAC za te staleže trske določi na ravni, ki ustreza pristopu, ki ga je razvil in predlagal ICES ter se omejitve ribolovnega napora določijo na ravni leta 2014. Določitev omejitev ribolovnega napora na ravni leta 2014 bo olajšala uvedbo obveznosti iztovarjanja, omogočila bolj selektivni ribolov ter prispevala k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, določenih v Uredbi (EU) št. 1380/2013.

| (10) | Za uporabo ribolovnih možnosti, kakor so določene v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (3), zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe, o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake za pošiljanje podatkov o iztovarjanju staležev v skladu s to uredbo, ki jih morajo uporabiti države članice pri pošiljanju podatkov Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Za uporabo ribolovnih možnosti, kakor so določene v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (3), zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe, o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake za pošiljanje podatkov o iztovarjanju staležev v skladu s to uredbo, ki jih morajo uporabiti države članice pri pošiljanju podatkov Komisiji.

| (11) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (4) so bili določeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 ter za previdnostne oziroma analitične TAC. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 ali 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitične TAC uporabljata le, kadar se ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(11)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 (4) so bili določeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 ter za previdnostne oziroma analitične TAC. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 ali 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitične TAC uporabljata le, kadar se ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (12) | Znanstveno mnenje glede papaline v Severnem morju se nanaša na obdobje med julijem in junijem naslednjega leta, čeprav je TAC določen za obdobje od januarja do decembra. Najnovejše znanstveno mnenje za obdobje od julija 2014 do junija 2015 navaja, da se lahko TAC bistveno poveča. V drugi polovici leta 2014 je torej na voljo več popaline kot prvotno predvideno. Ker za ta stalež velja analitična ocena in ker je znotraj varnih bioloških omejitev, so izpolnjeni pogoji za uporabo členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96, ki omogoča medletno prožnost kvot, zato bi se morala slednja dovoliti, da bi se ribiškemu sektorju omogočila kar najučinkovitejša uporaba povečane razpoložljivosti papaline. Uredbo (EU) št. 43/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Znanstveno mnenje glede papaline v Severnem morju se nanaša na obdobje med julijem in junijem naslednjega leta, čeprav je TAC določen za obdobje od januarja do decembra. Najnovejše znanstveno mnenje za obdobje od julija 2014 do junija 2015 navaja, da se lahko TAC bistveno poveča. V drugi polovici leta 2014 je torej na voljo več popaline kot prvotno predvideno. Ker za ta stalež velja analitična ocena in ker je znotraj varnih bioloških omejitev, so izpolnjeni pogoji za uporabo členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96, ki omogoča medletno prožnost kvot, zato bi se morala slednja dovoliti, da bi se ribiškemu sektorju omogočila kar najučinkovitejša uporaba povečane razpoložljivosti papaline. Uredbo (EU) št. 43/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (13) | Uredba (EU) št. 43/2014 zdaj za nekatere staleže omogoča, da država članica leta 2015 uporabi vse neporabljene količine, ki lahko znašajo do 10 % kvote, ki ji je bila na voljo leta 2014. Ruska federacija je 6. avgusta 2014 uvedla embargo na uvoz določenih kmetijskih in ribiških proizvodov iz Unije. Zaradi tega nekateri izvozi, ki so jih proizvajalci načrtovali v Rusijo za jesen 2014, sedaj niso mogoči in v nekaterih primerih na kratek rok ni mogoče najti alternativnih trgov. Zaradi teh izjemnih okoliščin in nujnosti zadeve je treba dovoliti nekatere prilagoditve ribolovne sezone 2014. Ob upoštevanju pozitivnega znanstvenega mnenja in pozitivnega pristopa zadevnih obalnih držav je ustrezno – izjemoma in le glede staležev, na katere ruski embargo najhuje ali neposredno vpliva – dovoliti povečanje odstotka neporabljenih količin iz leta 2014, ki se lahko prenesejo v leto 2015. Ta izjemni ukrep je omejen na ribolovno sezono 2014. Pričakovati je, da bo ta ukrep omogočil prehod na nove trge ali prilagoditev ulovov, če bo embargo v letu 2015 še vedno veljal. Zaradi istih razlogov bi bilo treba ustrezno možnost prenosa neuporabljenih ribolovnih možnosti vključiti v Uredbo Sveta (EU) št. 1180/2013 (5). Uredbi (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Uredba (EU) št. 43/2014 zdaj za nekatere staleže omogoča, da država članica leta 2015 uporabi vse neporabljene količine, ki lahko znašajo do 10 % kvote, ki ji je bila na voljo leta 2014. Ruska federacija je 6. avgusta 2014 uvedla embargo na uvoz določenih kmetijskih in ribiških proizvodov iz Unije. Zaradi tega nekateri izvozi, ki so jih proizvajalci načrtovali v Rusijo za jesen 2014, sedaj niso mogoči in v nekaterih primerih na kratek rok ni mogoče najti alternativnih trgov. Zaradi teh izjemnih okoliščin in nujnosti zadeve je treba dovoliti nekatere prilagoditve ribolovne sezone 2014. Ob upoštevanju pozitivnega znanstvenega mnenja in pozitivnega pristopa zadevnih obalnih držav je ustrezno – izjemoma in le glede staležev, na katere ruski embargo najhuje ali neposredno vpliva – dovoliti povečanje odstotka neporabljenih količin iz leta 2014, ki se lahko prenesejo v leto 2015. Ta izjemni ukrep je omejen na ribolovno sezono 2014. Pričakovati je, da bo ta ukrep omogočil prehod na nove trge ali prilagoditev ulovov, če bo embargo v letu 2015 še vedno veljal. Zaradi istih razlogov bi bilo treba ustrezno možnost prenosa neuporabljenih ribolovnih možnosti vključiti v Uredbo Sveta (EU) št. 1180/2013 (5). Uredbi (EU) št. 43/2014 in (EU) št. 1180/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, je pomembno, da se ta uredba uporablja od 1. januarja 2015. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 13, bi se morala določba o možnosti prenosa neizkoriščenih ribolovnih možnosti leta 2014, uporabljati z učinkom od 1. januarja 2014 – |
| --- | --- |

(14)

Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, je pomembno, da se ta uredba uporablja od 1. januarja 2015. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. Iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 13, bi se morala določba o možnosti prenosa neizkoriščenih ribolovnih možnosti leta 2014, uporabljati z učinkom od 1. januarja 2014 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju za leto 2015.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Baltskem morju.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „ICES“ pomeni Mednarodni svet za raziskovanje morja; |
| --- | --- |

1.

„ICES“ pomeni Mednarodni svet za raziskovanje morja;

| 2. | „Baltsko morje“ pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId; |
| --- | --- |

2.

„Baltsko morje“ pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId;

| 3. | „podrazdelek“ pomeni podrazdelek ICES Baltskega morja, kakor je opredeljen v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 (6); |
| --- | --- |

3.

„podrazdelek“ pomeni podrazdelek ICES Baltskega morja, kakor je opredeljen v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005 (6);

| 4. | „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

4.

„ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov;

| 5. | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

5.

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| 6. | „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh ribiških plovil v skupini; |
| --- | --- |

6.

„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh ribiških plovil v skupini;

| 7. | „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; |
| --- | --- |

7.

„stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja;

| 8. | „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki jo je mogoče:






  (i) | uloviti v obdobju enega leta za ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ali |
| --- | --- | --- |

8.

„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki jo je mogoče:

(i)

uloviti v obdobju enega leta za ribolov, za katerega velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ali

| (ii) | iztovoriti v obdobju enega leta za ribolov, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(ii)

iztovoriti v obdobju enega leta za ribolov, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| 9. | „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; |
| --- | --- |

9.

„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi;

| 10. | „dnevi odsotnosti iz pristanišča“ pomenijo vsako neprekinjeno obdobje 24 ur ali del takega obdobja, v katerem ribiškega plovila ni v pristanišču. |
| --- | --- |

10.

„dnevi odsotnosti iz pristanišča“ pomenijo vsako neprekinjeno obdobje 24 ur ali del takega obdobja, v katerem ribiškega plovila ni v pristanišču.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI

Člen 4

TAC in dodelitve

TAC, kvote in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I.

Člen 5

Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti

Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v:

| (a) | izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(b)

odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (c) | dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali na podlagi člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(c)

dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali na podlagi člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (d) | količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (e) | odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(e)

odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja

Ulov in prilov morske plošče se obdrži na krovu ali iztovarja le, če ulov ulovijo ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo države članice in imajo kvoto ter ta kvota ni izčrpana.

Člen 7

Omejitve ribolovnega napora

Omejitve ribolovnega napora so določene v Prilogi II.

POGLAVJE III

PRILAGODLJIVOST PRI DOLOČANJU RIBOLOVNIH MOŽNOSTI ZA NEKATERE STALEŽE

Člen 8

Spremembe Uredbe (EU) št. 43/2014

Uredba (EU) št. 43/2014 se spremeni:

| 1. | Člen 18a se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se vstavijo naslednji pododstavki






  „(m) | sled v območjih VIIa, VIIg, VIIh, VIIj in VIIk; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 18a se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se vstavijo naslednji pododstavki

„(m)

sled v območjih VIIa, VIIg, VIIh, VIIj in VIIk;

| (n) | šur v vodah Unije območij IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe, v vodah Unije in mednarodnih vodah območja Vb ter v mednarodnih vodah območij XII in XIV.“ |
| --- | --- |

(n)

šur v vodah Unije območij IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe, v vodah Unije in mednarodnih vodah območja Vb ter v mednarodnih vodah območij XII in XIV.“

| (b) | Doda se naslednji odstavek:
  „7.   Z odstopanjem od odstavka 4 se delež 10 % poveča za dodatnih 15 %, kar zadeva staleže iz odstavka 1(c), (d), (f), (g), (j), (k), (m) in (n).“. |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek:

„7.   Z odstopanjem od odstavka 4 se delež 10 % poveča za dodatnih 15 %, kar zadeva staleže iz odstavka 1(c), (d), (f), (g), (j), (k), (m) in (n).“

| 2. | V Prilogi IA se vnos za papalino in z njo povezan prilov v vodah Unije območij IIa in IV nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | papalina in z njo povezan prilov

  Sprattus sprattus | Območje: | vode Unije območij IIa in IV
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 1 546 (8) | | |
| Danska | 122 383 (8) | | |
| Nemčija | 1 546 (8) | | |
| Francija | 1 546 (8) | | |
| Nizozemska | 1 546 (8) | | |
| Švedska | 1 330 (7)
   (8) | | |
| Združeno kraljestvo | 5 103 (8) | | |
| Unija | 135 000 | | |
| Norveška | 9 000 | | |
| TAC | 144 000 | | Analitski TAC |

2.

V Prilogi IA se vnos za papalino in z njo povezan prilov v vodah Unije območij IIa in IV nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

papalina in z njo povezan prilov

Sprattus sprattus

Območje:

vode Unije območij IIa in IV

(SPR/2AC4-C)

Belgija

1 546 (8)

Danska

122 383 (8)

Nemčija

1 546 (8)

Francija

1 546 (8)

Nizozemska

1 546 (8)

Švedska

1 330 (7)
   (8)

Združeno kraljestvo

5 103 (8)

Unija

135 000

Norveška

9 000

TAC

144 000

Člen 9

Spremembe Uredbe (EU) št. 1180/2013

Uredba (EU) št. 1180/2013 se spremeni:

| 1. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 5a
  Prilagodljivost pri določanju ribolovnih možnosti za nekatere staleže
  1.   Ta člen se uporablja za naslednje staleže:






  (a) | sled v podrazdelkih ICES 30–31; |
| --- | --- | --- |

1.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Prilagodljivost pri določanju ribolovnih možnosti za nekatere staleže

1.   Ta člen se uporablja za naslednje staleže:

(a)

sled v podrazdelkih ICES 30–31;

| (b) | sled v vodah Unije podrazdelkov ICES 25–27, 28.2, 29 in 32; |
| --- | --- |

(b)

sled v vodah Unije podrazdelkov ICES 25–27, 28.2, 29 in 32;

| (c) | sled v podrazdelku ICES 28.1; |
| --- | --- |

(c)

sled v podrazdelku ICES 28.1;

| (d) | papalina v vodah Unije iz podrazdelkov ICES 22–32. |
| --- | --- |

(d)

papalina v vodah Unije iz podrazdelkov ICES 22–32.

2.   Vse količine do 25 % kvote držav članic za staleže, navedene v odstavku 1, ki v letu 2014 niso bile porabljene, se dodajo v izračun kvote zadevne države članice za leto 2015. Vsakršna količina, prenesena na druge države članice v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter vsakršna količina, odšteta v skladu s členi 37, 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009, se upošteva pri določitvi količin, ki so bile uporabljene oziroma niso bile uporabljene na podlagi tega odstavka.

9

3.   Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se za staleže, določene v odstavku 1 tega člena v zvezi z zadevno državo članico ne uporablja.

(9)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).“"

9

| 2. | V Prilogo I se vključi naslednja opomba glede vnosov za naslednje staleže: sled v podrazdelkih 30–31; sled v vodah Unije podrazdelkov 25–27, 28.2, 29 in 32; sled v podrazdelku 28.1; papalina v vodah Unije iz podrazdelkov 22–32.
  „Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“ |
| --- | --- |

2.

V Prilogo I se vključi naslednja opomba glede vnosov za naslednje staleže: sled v podrazdelkih 30–31; sled v vodah Unije podrazdelkov 25–27, 28.2, 29 in 32; sled v podrazdelku 28.1; papalina v vodah Unije iz podrazdelkov 22–32.

„Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.“

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 10

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi s količinami ujetih ali iztovorjenih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 11

Prilagodljivost

1.   Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 velja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični TAC.

2.   Člen 3(2) in (3) in člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2015.

Vendar pa se člena 8 in 9 uporabljata z učinkom od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. novembra 2014

Za Svet

Predsednik

M. MARTINA

---

(1)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 (UL L 248, 22.9.2007, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 1180/2013 z dne 19. novembra 2013 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2014 uporabljajo v Baltskem morju (UL L 313, 22.11.2013, str. 4).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98 (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).

6

(7)  Vključno s pravo peščenko.

7

(8)  Papalina obsega najmanj 98 % iztovorjenega ulova, ki se všteva v to kvoto. Prilov limande in mola se všteje v preostala 2 % kvote (OTH/*2AC4C).“

8

---

PRILOGA I

TAC, KI VELJAJO ZA RIBIŠKA PLOVILA UNIJE NA OBMOČJIH, KJER OBSTAJAJO TAC PO VRSTAH IN OBMOČJIH

V naslednjih preglednicah so določeni TAC in kvote (v tonah žive teže, razen če ni določeno drugače) po staležu ter pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani.

Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovna območja sklici na območja ICES.

Staleži rib so navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst.

Za namene te uredbe je podana naslednja korelacijska preglednica latinskih in domačih imen:

| Znanstveno ime | Tričrkovna oznaka | Domače ime |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | sled |
| Gadus morhua | COD | trska |
| Pleuronectes platessa | PLE | morska plošča |
| Salmo salar | SAL | atlantski losos |
| Sprattus sprattus | SPR | papalina |

Znanstveno ime

Tričrkovna oznaka

Domače ime

Clupea harengus

HER

sled

Gadus morhua

COD

trska

Pleuronectes platessa

PLE

morska plošča

Salmo salar

SAL

atlantski losos

Sprattus sprattus

SPR

papalina

| Vrsta: | sled

  Clupea harengus | Območje: | podrazdelka 30 in 31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Finska | 129 923 | | |
| Švedska | 28 547 | | |
| Unija | 158 470 | | |
| TAC | 158 470 | | Analitski TAC |

Vrsta:

sled

Clupea harengus

Območje:

podrazdelka 30 in 31

HER/3D30.; HER/3D31.

Finska

129 923

Švedska

28 547

Unija

158 470

TAC

158 470

| Vrsta: | sled

  Clupea harengus | Območje: | podrazdelki 22–24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 3 115 | | |
| Nemčija | 12 259 | | |
| Finska | 2 | | |
| Poljska | 2 891 | | |
| Švedska | 3 953 | | |
| Unija | 22 220 | | |
| TAC | 22 220 | | Analitski TAC
  Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Vrsta:

sled

Clupea harengus

Clupea harengus

Območje:

Območje:

podrazdelki 22–24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Danska

3 115

Nemčija

12 259

Finska

2

Poljska

2 891

Švedska

3 953

Unija

22 220

TAC

22 220

Analitski TAC

Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | sled

  Clupea harengus | Območje: | vode Unije podrazdelkov 25–27, 28.2, 29 in 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 3 596 | | |
| Nemčija | 953 | | |
| Estonija | 18 363 | | |
| Finska | 35 845 | | |
| Latvija | 4 532 | | |
| Litva | 4 772 | | |
| Poljska | 40 723 | | |
| Švedska | 54 667 | | |
| Unija | 163 451 | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

sled

Clupea harengus

Clupea harengus

Območje:

Območje:

vode Unije podrazdelkov 25–27, 28.2, 29 in 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Danska

3 596

Nemčija

953

Estonija

18 363

Finska

35 845

Latvija

4 532

Litva

4 772

Poljska

40 723

Švedska

54 667

Unija

163 451

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

| Vrsta: | sled

  Clupea harengus | Območje: | podrazdelek 28.1
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- | --- |
| Estonija | 17 908 | | |
| Latvija | 20 872 | | |
| Unija | 38 780 | | |
| TAC | 38 780 | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

sled

Clupea harengus

Clupea harengus

Območje:

Območje:

podrazdelek 28.1

HER/03D.RG

Estonija

17 908

Latvija

20 872

Unija

38 780

TAC

38 780

Analitski TAC

| Vrsta | trska

  Gadus morhua | Območje: | vode Unije podrazdelkov 25–32
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 11 814 | | |
| Nemčija | 4 700 | | |
| Estonija | 1 151 | | |
| Finska | 904 | | |
| Latvija | 4 393 | | |
| Litva | 2 894 | | |
| Poljska | 13 603 | | |
| Švedska | 11 969 | | |
| Unija | 51 429 | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Previdnostni TAC
  Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta

Vrsta

trska

Gadus morhua

Gadus morhua

Območje:

Območje:

vode Unije podrazdelkov 25–32

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Danska

11 814

Nemčija

4 700

Estonija

1 151

Finska

904

Latvija

4 393

Litva

2 894

Poljska

13 603

Švedska

11 969

Unija

51 429

TAC

Ni relevantno.

Previdnostni TAC

Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | trska

  Gadus morhua | Območje: | podrazdelki 22–24
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 6 941 | | |
| Nemčija | 3 393 | | |
| Estonija | 154 | | |
| Finska | 136 | | |
| Latvija | 574 | | |
| Litva | 372 | | |
| Poljska | 1 857 | | |
| Švedska | 2 473 | | |
| Unija | 15 900 | | |
| TAC | 15 900 | | Analitski TAC
  Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Vrsta:

trska

Gadus morhua

Gadus morhua

Območje:

Območje:

podrazdelki 22–24

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Danska

6 941

Nemčija

3 393

Estonija

154

Finska

136

Latvija

574

Litva

372

Poljska

1 857

Švedska

2 473

Unija

15 900

TAC

15 900

Analitski TAC

Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | morska plošča

  Pleuronectes platessa | Območje: | vode Unije podrazdelkov 22–32
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 2 443 | | |
| Nemčija | 271 | | |
| Poljska | 511 | | |
| Švedska | 184 | | |
| Unija | 3 409 | | |
| TAC | 3 409 | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

Vrsta:

morska plošča

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Območje:

Območje:

vode Unije podrazdelkov 22–32

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Danska

2 443

Nemčija

271

Poljska

511

Švedska

184

Unija

3 409

TAC

3 409

Previdnostni TAC

| Vrsta: | atlantski losos

  Salmo salar | Območje: | vode Unije podrazdelkov 22-31
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 19 879 (1) | | |
| Nemčija | 2 212 (1) | | |
| Estonija | 2 020 (1) | | |
| Finska | 24 787 (1) | | |
| Latvija | 12 644 (1) | | |
| Litva | 1 486 (1) | | |
| Poljska | 6 030 (1) | | |
| Švedska | 26 870 (1) | | |
| Unija | 95 928 (1) | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC
  Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Vrsta:

atlantski losos

Salmo salar

Salmo salar

Območje:

Območje:

vode Unije podrazdelkov 22-31

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Danska

19 879 (1)

1

Nemčija

2 212 (1)

1

Estonija

2 020 (1)

1

Finska

24 787 (1)

1

Latvija

12 644 (1)

1

Litva

1 486 (1)

1

Poljska

6 030 (1)

1

Švedska

26 870 (1)

1

Unija

95 928 (1)

1

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

Člena 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporabljata.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | atlantski losos

  Salmo salar | Območje: | vode Unije podrazdelka 32
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Estonija | 1 344 (2) | | |
| Finska | 11 762 (2) | | |
| Unija | 13 106 (2) | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

Vrsta:

atlantski losos

Salmo salar

Salmo salar

Območje:

Območje:

vode Unije podrazdelka 32

SAL/3D32.

Estonija

1 344 (2)

2

Finska

11 762 (2)

2

Unija

13 106 (2)

2

TAC

Ni relevantno.

Previdnostni TAC

| Vrsta: | papalina

  Sprattus sprattus | Območje: | vode Unije podrazdelkov 22–32
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska | 21 068 | | |
| Nemčija | 13 347 | | |
| Estonija | 24 465 | | |
| Finska | 11 029 | | |
| Latvija | 29 548 | | |
| Litva | 10 689 | | |
| Poljska | 62 706 | | |
| Švedska | 40 729 | | |
| Unija | 213 581 | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC |

Vrsta:

Vrsta:

papalina

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Območje:

Območje:

vode Unije podrazdelkov 22–32

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Danska

21 068

Nemčija

13 347

Estonija

24 465

Finska

11 029

Latvija

29 548

Litva

10 689

Poljska

62 706

Švedska

40 729

Unija

213 581

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

---

(1)  Izraženo s številom posameznih rib.

1

(2)  Izraženo s številom posameznih rib.

2

---

PRILOGA II

OMEJITVE RIBOLOVNEGA NAPORA

| 1. | Države članice dodelijo ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa najmanj 90 mm, z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa najmanj 90 mm, s pridnenimi parangali, parangali, razen visečih parangalov, ročnimi vrvicami in vrvicami s svetlečimi vabami, pravico do:






  (a) | 147 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih ICES 22–24, razen v obdobju od 1. do 30. aprila, ko se uporablja člen 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1098/2007; in |
| --- | --- | --- |

1.

Države članice dodelijo ribiškim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa najmanj 90 mm, z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa najmanj 90 mm, s pridnenimi parangali, parangali, razen visečih parangalov, ročnimi vrvicami in vrvicami s svetlečimi vabami, pravico do:

(a)

147 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih ICES 22–24, razen v obdobju od 1. do 30. aprila, ko se uporablja člen 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1098/2007; in

| (b) | 146 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih ICES 25–28, razen v obdobju od 1. julija do 31. avgusta, ko se uporablja člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 1098/2007. |
| --- | --- |

(b)

146 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih ICES 25–28, razen v obdobju od 1. julija do 31. avgusta, ko se uporablja člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 1098/2007.

| 2. | Največje število dni odsotnosti iz pristanišča na leto, ko je ribiško plovilo lahko prisotno na obeh območjih iz točk 1(a) in (b), če lovi z orodjem iz točke 1, ne sme presegati največjega števila dni odsotnosti iz pristanišča, dodeljenega enemu izmed teh dveh območij. |
| --- | --- |

2.

Največje število dni odsotnosti iz pristanišča na leto, ko je ribiško plovilo lahko prisotno na obeh območjih iz točk 1(a) in (b), če lovi z orodjem iz točke 1, ne sme presegati največjega števila dni odsotnosti iz pristanišča, dodeljenega enemu izmed teh dveh območij.

| 3. | Če je to potrebno za učinkovito upravljanje ribolovnih možnosti, lahko država članica z odstopanjem od točk 1 in 2 plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, dodeli pravico do dodatnih dni odsotnosti iz pristanišča, če se drugim ribiškim plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in za katera velja omejitev napora na istem območju, odvzame enako število dni odsotnosti iz pristanišča in če je zmogljivost, izražena v kW, vsakega ribiškega plovila dajalca enaka ali večja od zadevnih prejemnih plovil. Število prejemnih ribiških plovil ne sme presegati 15 % skupnega števila ribiških plovil zadevne države članice, kot je navedeno v točki 1. |
| --- | --- |

3.

Če je to potrebno za učinkovito upravljanje ribolovnih možnosti, lahko država članica z odstopanjem od točk 1 in 2 plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, dodeli pravico do dodatnih dni odsotnosti iz pristanišča, če se drugim ribiškim plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in za katera velja omejitev napora na istem območju, odvzame enako število dni odsotnosti iz pristanišča in če je zmogljivost, izražena v kW, vsakega ribiškega plovila dajalca enaka ali večja od zadevnih prejemnih plovil. Število prejemnih ribiških plovil ne sme presegati 15 % skupnega števila ribiških plovil zadevne države članice, kot je navedeno v točki 1.

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/27

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1222/2014

z dne 8. oktobra 2014

o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 131(18) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2013/36/EU pooblašča pristojne ali imenovane organe držav članic, da naložijo strožje kapitalske zahteve globalnim sistemsko pomembnim institucijam (GSPI), da bi tako uravnotežili večje tveganje, ki ga GSPI predstavljajo za finančni sistem, in potencialni učinek njihovega propada na davkoplačevalce. Navedena direktiva navaja nekatera osnovna načela metodologije za določitev GSPI in razvrstitev GSPI v podkategorije v skladu z njihovim sistemskim pomenom. V skladu z navedeno razvrstitvijo se jim bo dodelila zahteva po dodatnem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu, blažilniku za GSPI. Navedena metodologija za določitev in razvrstitev GSPI temelji na petih kategorijah, ki merijo sistemski pomen banke za svetovni finančni trg, in je nadalje opredeljena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2013/36/EU pooblašča pristojne ali imenovane organe držav članic, da naložijo strožje kapitalske zahteve globalnim sistemsko pomembnim institucijam (GSPI), da bi tako uravnotežili večje tveganje, ki ga GSPI predstavljajo za finančni sistem, in potencialni učinek njihovega propada na davkoplačevalce. Navedena direktiva navaja nekatera osnovna načela metodologije za določitev GSPI in razvrstitev GSPI v podkategorije v skladu z njihovim sistemskim pomenom. V skladu z navedeno razvrstitvijo se jim bo dodelila zahteva po dodatnem navadnem lastniškem temeljnem kapitalu, blažilniku za GSPI. Navedena metodologija za določitev in razvrstitev GSPI temelji na petih kategorijah, ki merijo sistemski pomen banke za svetovni finančni trg, in je nadalje opredeljena v tej uredbi.

| (2) | Da bi ta uredba upoštevala pristop Direktive 2013/36/EU, bi morala upoštevati standarde za metodologijo ocenjevanja globalnih sistemsko pomembnih bank in za strožjo zahtevo Baselskega odbora za bančni nadzor glede pokrivanja izgub, ki temeljijo na okviru za globalne sistemsko pomembne institucije, vzpostavljenem s strani Odbora za finančno stabilnost po poročilu z naslovom „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – FSB Recommendations and Time Lines“ (Zmanjšanje moralnega tveganja, ki ga predstavljajo sistemsko pomembne finančne institucije – priporočila in roki FSB). |
| --- | --- |

(2)

Da bi ta uredba upoštevala pristop Direktive 2013/36/EU, bi morala upoštevati standarde za metodologijo ocenjevanja globalnih sistemsko pomembnih bank in za strožjo zahtevo Baselskega odbora za bančni nadzor glede pokrivanja izgub, ki temeljijo na okviru za globalne sistemsko pomembne institucije, vzpostavljenem s strani Odbora za finančno stabilnost po poročilu z naslovom „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – FSB Recommendations and Time Lines“ (Zmanjšanje moralnega tveganja, ki ga predstavljajo sistemsko pomembne finančne institucije – priporočila in roki FSB).

| (3) | Direktiva 2013/36/EU zagotavlja, da je metodologija za določitev in razvrstitev usklajena v vseh državah članicah z uporabo enotnih in preglednih parametrov za določanje skupnega rezultata za subjekt pri merjenju njegovega sistemskega pomena. Za zagotovitev, da je vzorec bank in bančnih skupin Unije ter tistih z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, ki predstavljajo referenčni okvir za prikaz svetovnega finančnega sistema, enoten za vso Unijo, bi moral navedeni vzorec določiti Evropski bančni organ (EBA). Izvzetja iz navedenega vzorca in dodatke k temu vzorcu na podlagi nadzorniške presoje bi bilo treba izbrati strogo zaradi zagotavljanja njegove funkcije kot referenčnega okvira in ne na podlagi drugih razlogov. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2013/36/EU zagotavlja, da je metodologija za določitev in razvrstitev usklajena v vseh državah članicah z uporabo enotnih in preglednih parametrov za določanje skupnega rezultata za subjekt pri merjenju njegovega sistemskega pomena. Za zagotovitev, da je vzorec bank in bančnih skupin Unije ter tistih z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, ki predstavljajo referenčni okvir za prikaz svetovnega finančnega sistema, enoten za vso Unijo, bi moral navedeni vzorec določiti Evropski bančni organ (EBA). Izvzetja iz navedenega vzorca in dodatke k temu vzorcu na podlagi nadzorniške presoje bi bilo treba izbrati strogo zaradi zagotavljanja njegove funkcije kot referenčnega okvira in ne na podlagi drugih razlogov.

| (4) | Postopek določitve GSPI bi moral temeljiti na primerljivih podatkih in upoštevati, da morajo biti institucije seznanjene s tem, ali in v kolikšni meri bo zanje veljala zahteva po blažilniku, zato bi bilo treba v metodologijo vključiti roke in procese za navedeni postopek. Ker pa bi določitev GSPI morala temeljiti na posodobljenih podatkih v zvezi z vzorcem velikih svetovnih bančnih skupin, od katerih so nekatere pridobile dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, zahtevani podatki ne bodo na voljo pred drugo polovico vsakega leta. Da bodo lahko institucije izpolnjevale zahteve na podlagi statusa kot GSPI, bi morala zahteva po blažilniku začeti veljati približno eno leto po njihovi določitvi za GSPI. |
| --- | --- |

(4)

Postopek določitve GSPI bi moral temeljiti na primerljivih podatkih in upoštevati, da morajo biti institucije seznanjene s tem, ali in v kolikšni meri bo zanje veljala zahteva po blažilniku, zato bi bilo treba v metodologijo vključiti roke in procese za navedeni postopek. Ker pa bi določitev GSPI morala temeljiti na posodobljenih podatkih v zvezi z vzorcem velikih svetovnih bančnih skupin, od katerih so nekatere pridobile dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, zahtevani podatki ne bodo na voljo pred drugo polovico vsakega leta. Da bodo lahko institucije izpolnjevale zahteve na podlagi statusa kot GSPI, bi morala zahteva po blažilniku začeti veljati približno eno leto po njihovi določitvi za GSPI.

| (5) | Direktiva 2013/36/EU določa pet kategorij, ki merijo sistemski pomen in vključujejo merljive kazalnike. Da bi se čim bolj zmanjšalo upravno breme za institucije in organe, so navedene kategorije enake tistim, ki jih uporablja Baselski odbor za bančni nadzor. Ta uredba bi morala pri nadaljnji opredelitvi merljivih kazalnikov uporabiti enak pristop. Kazalnike bi bilo treba izbrati tako, da bi izražali različne vidike potencialnih negativnih zunanjih učinkov propada subjekta in njegove funkcije, ki so pomembne za stabilnost finančnega sistema. Referenčni sistem za ocenjevanje sistemskega pomena bi morali biti svetovni finančni trgi in svetovno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2013/36/EU določa pet kategorij, ki merijo sistemski pomen in vključujejo merljive kazalnike. Da bi se čim bolj zmanjšalo upravno breme za institucije in organe, so navedene kategorije enake tistim, ki jih uporablja Baselski odbor za bančni nadzor. Ta uredba bi morala pri nadaljnji opredelitvi merljivih kazalnikov uporabiti enak pristop. Kazalnike bi bilo treba izbrati tako, da bi izražali različne vidike potencialnih negativnih zunanjih učinkov propada subjekta in njegove funkcije, ki so pomembne za stabilnost finančnega sistema. Referenčni sistem za ocenjevanje sistemskega pomena bi morali biti svetovni finančni trgi in svetovno gospodarstvo.

| (6) | Za določitev natančne metodologije za določitev in razvrstitev GSPI v skladu z osnovnimi pravili iz Direktive 2013/36/EU je treba jasno omejiti pojme „zadevni subjekt“, „vrednost kazalnika“, „imenovalec“ in „presečna vrednost rezultata“ z njihovo opredelitvijo za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Za določitev natančne metodologije za določitev in razvrstitev GSPI v skladu z osnovnimi pravili iz Direktive 2013/36/EU je treba jasno omejiti pojme „zadevni subjekt“, „vrednost kazalnika“, „imenovalec“ in „presečna vrednost rezultata“ z njihovo opredelitvijo za namene te uredbe.

| (7) | Sistemski pomen posamezne bančne skupine, merjen s kazalniki na konsolidirani podlagi, bi bilo treba izraziti kot posamezni skupni rezultat za določeno leto, ki meri njen položaj glede na druge subjekte v vzorcu. Banke bi morale biti na podlagi navedenega skupnega rezultata določene za GSPI in razvrščene v podkategorije, za katere se bodo uporabljale različne zahteve za kapitalski blažilnik. Pri izračunu rezultata kot povprečja rezultatov posameznih kategorij bi morala vsaka izmed petih kategorij prejeti utež 20 %. Za kategorijo nadomestljivosti se je na podlagi analize podatkov do vključno leta 2013 izkazalo, da ima nesorazmerno velik učinek na rezultate za banke, ki so vodilne pri izvajanju plačilnih storitev, storitev odkupa izdaje vrednostnih papirjev in skrbništva sredstev, zato bi bilo treba za navedeno kategorijo pri izračunu skupnega rezultata uporabiti omejitev. |
| --- | --- |

(7)

Sistemski pomen posamezne bančne skupine, merjen s kazalniki na konsolidirani podlagi, bi bilo treba izraziti kot posamezni skupni rezultat za določeno leto, ki meri njen položaj glede na druge subjekte v vzorcu. Banke bi morale biti na podlagi navedenega skupnega rezultata določene za GSPI in razvrščene v podkategorije, za katere se bodo uporabljale različne zahteve za kapitalski blažilnik. Pri izračunu rezultata kot povprečja rezultatov posameznih kategorij bi morala vsaka izmed petih kategorij prejeti utež 20 %. Za kategorijo nadomestljivosti se je na podlagi analize podatkov do vključno leta 2013 izkazalo, da ima nesorazmerno velik učinek na rezultate za banke, ki so vodilne pri izvajanju plačilnih storitev, storitev odkupa izdaje vrednostnih papirjev in skrbništva sredstev, zato bi bilo treba za navedeno kategorijo pri izračunu skupnega rezultata uporabiti omejitev.

| (8) | Zadevni organi bi morali imeti možnost, da uporabijo premišljeno nadzorniško presojo za prerazvrstitev GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo ali za opredelitev subjekta kot GSPI, ki ima skupni rezultat nižji od presečnih vrednosti rezultata najnižje podkategorije. Cilj te določitve z nadzorniško presojo je enak kot pri rednem postopku ocenjevanja, zato bi moralo biti merilo, na katerem bo temeljila ta presoja, tudi sistemski pomen banke za svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo, v skladu z metodologijo, ki jo uporablja Baselski odbor za bančni nadzor. Tveganje propada banke ne bi smelo biti merilo, saj je že upoštevano v drugih bonitetnih zahtevah, med drugim v znesku skupne izpostavljenosti tveganju in po potrebi v nadaljnjih kapitalskih zahtevah, kot je blažilnik sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni organi bi morali imeti možnost, da uporabijo premišljeno nadzorniško presojo za prerazvrstitev GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo ali za opredelitev subjekta kot GSPI, ki ima skupni rezultat nižji od presečnih vrednosti rezultata najnižje podkategorije. Cilj te določitve z nadzorniško presojo je enak kot pri rednem postopku ocenjevanja, zato bi moralo biti merilo, na katerem bo temeljila ta presoja, tudi sistemski pomen banke za svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo, v skladu z metodologijo, ki jo uporablja Baselski odbor za bančni nadzor. Tveganje propada banke ne bi smelo biti merilo, saj je že upoštevano v drugih bonitetnih zahtevah, med drugim v znesku skupne izpostavljenosti tveganju in po potrebi v nadaljnjih kapitalskih zahtevah, kot je blažilnik sistemskih tveganj.

| (9) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji.

| (10) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(10)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala potencialne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati od 1. januarja 2015, saj se bo zahteva po vzdrževanju blažilnika za GSPI iz člena 131(4) Direktive 2013/36/EU uporabljala in bo postopno uvedena od 1. januarja 2016. Iz tega razloga in da so institucije pravočasno obveščene o blažilniku za GSPI, ki se zanje uporablja, ter da imajo na voljo dovolj časa za zbiranje zahtevanega kapitala, bi bilo treba GSPI določiti najpozneje na začetku leta 2015. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati od 1. januarja 2015, saj se bo zahteva po vzdrževanju blažilnika za GSPI iz člena 131(4) Direktive 2013/36/EU uporabljala in bo postopno uvedena od 1. januarja 2016. Iz tega razloga in da so institucije pravočasno obveščene o blažilniku za GSPI, ki se zanje uporablja, ter da imajo na voljo dovolj časa za zbiranje zahtevanega kapitala, bi bilo treba GSPI določiti najpozneje na začetku leta 2015.

| (12) | Zahteva po blažilniku za GSPI bi morala biti postopno uvedena v obdobju treh let v skladu s členom 162(5) Direktive 2013/36/EU: prvi korak zahteve iz člena 162(5)(a) Direktive 2013/36/EU bi se moral uporabljati od 1. januarja 2016 za tiste GSPI, ki jih zadevni organi na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2014, določijo na začetku leta 2015. Drugi korak zahteve po blažilniku za GSPI iz člena 162(5)(b) Direktive 2013/36/EU bi se moral uporabljati od 1. januarja 2017 za tiste GSPI, ki jih zadevni organi na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2015, določijo do konca leta 2015 ali najpozneje na začetku leta 2016 – |
| --- | --- |

(12)

Zahteva po blažilniku za GSPI bi morala biti postopno uvedena v obdobju treh let v skladu s členom 162(5) Direktive 2013/36/EU: prvi korak zahteve iz člena 162(5)(a) Direktive 2013/36/EU bi se moral uporabljati od 1. januarja 2016 za tiste GSPI, ki jih zadevni organi na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2014, določijo na začetku leta 2015. Drugi korak zahteve po blažilniku za GSPI iz člena 162(5)(b) Direktive 2013/36/EU bi se moral uporabljati od 1. januarja 2017 za tiste GSPI, ki jih zadevni organi na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2015, določijo do konca leta 2015 ali najpozneje na začetku leta 2016 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa metodologijo, v skladu s katero organ iz člena 131(1) Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: zadevni organ) države članice na konsolidirani podlagi zadevni subjekt določi za globalno sistemsko pomembno institucijo (GSPI), metodologijo za opredelitev podkategorij GSPI in razvrstitev GSPI v navedene podkategorije na podlagi njihovega sistemskega pomena ter, v okviru zadevne metodologije, roke in podatke, ki se uporabijo za določitev.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „zadevni subjekt“ pomeni EU nadrejeno institucijo ali EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding ali institucijo, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga; |
| --- | --- |

1.

„zadevni subjekt“ pomeni EU nadrejeno institucijo ali EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding ali institucijo, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije ali EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga;

| 2. | „vrednost kazalnika“ pomeni posamezno vrednost kazalnika za vsak kazalnik iz člena 6 in vsak zadevni subjekt iz vzorca ter primerljivo posamezno vrednost za vsako banko z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretji državi, ki je bila javno razkrita v skladu z mednarodno dogovorjenimi standardi; |
| --- | --- |

2.

„vrednost kazalnika“ pomeni posamezno vrednost kazalnika za vsak kazalnik iz člena 6 in vsak zadevni subjekt iz vzorca ter primerljivo posamezno vrednost za vsako banko z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretji državi, ki je bila javno razkrita v skladu z mednarodno dogovorjenimi standardi;

| 3. | „imenovalec“ pomeni za vsak kazalnik skupno vrednost vrednosti kazalnika zadevnih subjektov in bank v vzorcu, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretjih državah; |
| --- | --- |

3.

„imenovalec“ pomeni za vsak kazalnik skupno vrednost vrednosti kazalnika zadevnih subjektov in bank v vzorcu, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti v tretjih državah;

| 4. | „presečna vrednost rezultata“ pomeni vrednost rezultata, ki določa najnižjo mejo in meje med petimi podkategorijami, kot je opredeljeno v členu 131(9) Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

4.

„presečna vrednost rezultata“ pomeni vrednost rezultata, ki določa najnižjo mejo in meje med petimi podkategorijami, kot je opredeljeno v členu 131(9) Direktive 2013/36/EU.

Člen 3

Skupni parametri za metodologijo

1.   EBA določi vzorec institucij ali skupin, katerih vrednosti kazalnika se bodo kot referenčne vrednosti, ki predstavljajo svetovni bančni sektor, ob upoštevanju mednarodno dogovorjenih standardov uporabile za izračun rezultatov, zlasti vzorec, ki ga Baselski odbor za bančni nadzor uporablja za določitev globalnih sistemsko pomembnih bank, in zadevne organe do 31. julija vsako leto obvesti o zadevnih subjektih, vključenih v vzorec.

Vzorec sestavljajo zadevni organi in banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah, in sicer 75 največjih med njimi na podlagi skupne izpostavljenosti, kot je določeno v členu 6(1), zadevni subjekti, ki so bili določeni za GSPI, in banke v tretjih državah, ki so bile za globalne sistemsko pomembne določene v preteklem letu.

EBA po potrebi izključi ali doda zadevne subjekte ali banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah v obsegu, potrebnem za zagotavljanje ustreznega referenčnega sistema za ocenjevanje sistemskega pomena, ki odraža svetovne finančne trge in svetovno gospodarstvo, pri čemer upošteva mednarodno dogovorjene standarde, vključno z vzorcem, ki ga uporablja Baselski odbor za bančni nadzor.

2.   Zadevni organ najpozneje 31. julija vsako leto EBA sporoči vrednosti kazalnika posameznega zadevnega subjekta z mero izpostavljenosti nad 200 milijard EUR, ki je subjekt z dovoljenjem v njegovi jurisdikciji. Zadevni organ zagotovi, da so vrednosti kazalnika enake vrednostim, ki so bile sporočene Baselskemu odboru za bančni nadzor, in vrednostim, ki jih je navedeni zadevni organ razkril v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1030/2014 (3). Zadevni organ uporabi obrazce iz navedene izvedbene uredbe.

3.   EBA izračuna imenovalce na podlagi vrednosti kazalnika, ki ga sporoči zadevni organ v skladu z odstavkom 2, ob upoštevanju mednarodno dogovorjenih standardov, zlasti imenovalce, ki jih Baselski odbor za bančni nadzor objavi za zadevno leto, in jih sporoči zadevnim organom. Imenovalec kazalnika je skupni znesek vrednosti kazalnika za vse zadevne subjekte in banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah v vzorcu, kot je bil sporočen za zadevne organe v skladu z odstavkom 2 ter kot so ga banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah razkrile 31. julija zadevnega leta.

Člen 4

Postopek opredelitve

1.   Zadevni organ rezultate zadevnih subjektov z dovoljenjem v njegovi jurisdikciji, vključene v vzorec, ki ga je sporočila EBA, izračuna najpozneje do 15. decembra vsakega leta. Ko zadevni organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje zadevni subjekt določi za GSPI v skladu s členom 131(10)(b) Direktive 2013/36/EU, zadevni organ najpozneje do 15. decembra vsakega leta EBA predloži podrobno izjavo o razlogih za njegovo oceno v pisni obliki.

2.   Določitev zadevnega subjekta za GSPI in razvrstitev v podkategorijo začne veljati 1. januarja drugega leta po koledarskem letu, v katerem so se določili imenovalci v skladu s členom 3.

Člen 5

Določitev za GSPI, določitev rezultatov in razvrstitev v podkategorije

1.   Vrednosti kazalnikov temeljijo na sporočenih podatkih zadevnega subjekta za preteklo zaključeno poslovno leto na konsolidirani podlagi, za banke z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v tretjih državah pa na podatkih, razkritih v skladu z mednarodno dogovorjenimi standardi. Zadevni organi lahko pri zadevnih subjektih, katerih poslovno leto se zaključi 30. junija, uporabijo vrednosti kazalnika, ki temeljijo na položaju zadevnih subjektov dne 31. decembra.

2.   Zadevni organ rezultat vsakega zadevnega subjekta v vzorcu določi kot enostavno povprečje rezultatov kategorije na podlagi najvišjega rezultata kategorije 500 bazičnih točk za kategorijo, ki meri nadomestljivost. Vsak rezultat kategorije se izračuna kot enostavno povprečje vrednosti, dobljenih z delitvijo posamezne vrednosti kazalnika navedene kategorije z imenovalcem kazalnika, ki ga sporoči EBA. Rezultati se izrazijo v bazičnih točkah in zaokrožijo na najbližjo celo bazično točko.

3.   Najnižja presečna vrednost rezultata je 130 bazičnih točk. Podkategorije so razvrščene na naslednji način:

| (a) | podkategorija 1 obsega rezultate od 130 do 229 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(a)

podkategorija 1 obsega rezultate od 130 do 229 bazičnih točk;

| (b) | podkategorija 2 obsega rezultate od 230 do 329 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(b)

podkategorija 2 obsega rezultate od 230 do 329 bazičnih točk;

| (c) | podkategorija 3 obsega rezultate od 330 do 429 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(c)

podkategorija 3 obsega rezultate od 330 do 429 bazičnih točk;

| (d) | podkategorija 4 obsega rezultate od 430 do 529 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(d)

podkategorija 4 obsega rezultate od 430 do 529 bazičnih točk;

| (e) | podkategorija 5 obsega rezultate od 530 do 629 bazičnih točk. |
| --- | --- |

(e)

podkategorija 5 obsega rezultate od 530 do 629 bazičnih točk.

4.   Zadevni organ določi zadevni subjekt za GSPI, ko je rezultat navedenega subjekta enak ali višji od najnižje presečne vrednosti rezultata. Odločitev glede določitve zadevnega subjekta za GSPI ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje v skladu s členom 131(10)(b) Direktive 2013/36/EU temelji na oceni, ali bi propad zadevnega subjekta močno negativno vplival na svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo.

5.   Zadevni organ v skladu z rezultatom GSPI razvrsti v podkategorijo. Odločitev glede prerazvrstitve GSPI iz nižje podkategorije v višjo podkategorijo ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje v skladu s členom 131(10)(a) Direktive 2013/36/EU temelji na oceni, ali bi propad zadevnega subjekta močneje negativno vplival na svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo.

6.   Odločitvi iz odstavkov 4 in 5 se lahko podpreta s pomožnimi kazalniki, ki niso kazalniki verjetnosti, da zadevni subjekt propade. Takšni odločitvi vsebujeta dobro dokumentirane ter preverljive kvalitativne in kvantitativne informacije.

Člen 6

Kazalniki

1.   Kategorija, ki meri velikost skupine, obsega en kazalnik, enak skupni izpostavljenosti skupine, kot je nadalje določeno v Prilogi.

2.   Kategorija, ki meri medsebojno povezanost skupine s finančnim sistemom, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:

| (a) | sredstva znotraj finančnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

sredstva znotraj finančnega sistema;

| (b) | obveznosti znotraj finančnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti znotraj finančnega sistema;

| (c) | nedospele vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(c)

nedospele vrednostne papirje.

3.   Kategorija, ki meri nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jo zagotavlja skupina, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:

| (a) | sredstva v skrbništvu; |
| --- | --- |

(a)

sredstva v skrbništvu;

| (b) | plačilne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

plačilne dejavnosti;

| (c) | prevzete posle na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(c)

prevzete posle na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala.

4.   Kategorija, ki meri zapletenost skupine, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:

| (a) | hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov prostega trga; |
| --- | --- |

(a)

hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov prostega trga;

| (b) | sredstva, vključena v raven 3 poštene vrednosti, merjene v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1255/2012 (4); |
| --- | --- |

(b)

sredstva, vključena v raven 3 poštene vrednosti, merjene v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1255/2012 (4);

| (c) | vrednostni papirji, namenjeni trgovanju in razpoložljivi za prodajo. |
| --- | --- |

(c)

vrednostni papirji, namenjeni trgovanju in razpoložljivi za prodajo.

5.   Kategorija, ki meri čezmejne dejavnosti skupine, obsega vse naslednje kazalnike, kot je nadalje določeno v Prilogi:

| (a) | terjatve v sodni pristojnosti druge države; |
| --- | --- |

(a)

terjatve v sodni pristojnosti druge države;

| (b) | obveznosti v sodni pristojnosti druge države. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti v sodni pristojnosti druge države.

6.   Zadevni organ za podatke, sporočene v valuti, ki ni evro, uporabi ustrezni devizni tečaj, pri čemer upošteva referenčni devizni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka in velja dne 31. decembra, ter mednarodne standarde. Zadevni organ za kazalnik plačilne dejavnosti iz odstavka 3(b) uporabi povprečne devizne tečaje za zadevno leto.

Člen 7

Prehodne določbe

EBA z odstopanjem od prvega pododstavka člena 3(1) do 14. januarja 2015 določi vzorec za določitev zadevnega subjekta za GSPI za leto 2014. Zadevni organi vrednosti kazalnika v zvezi z zadevnimi subjekti v navedenem vzorcu na podlagi podatkov za poslovna leta, zaključena pred julijem 2014, EBA sporočijo do 21. januarja 2015. EBA na podlagi navedenih vrednosti kazalnikov do 30. januarja 2015 izračuna imenovalce za leto 2014. Zadevni organi na podlagi navedenih imenovalcev določijo rezultate zadevnih subjektov za leto 2014. Določijo tudi GSPI in jih razvrstijo v podkategorije. Zadevni organ določene GSPI hkrati sporoči Komisiji, ESBR in EBA ter do 28. februarja 2015 objavi njihova imena skupaj z njihovimi rezultati za leto 2014.

Z odstopanjem od člena 4(2) se določitev zadevnega subjekta za GSPI in podkategorije, v katero je GSPI razvrščen na podlagi rezultatov za leto 2014, uporablja od 1. januarja 2016.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. oktobra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1030/2014 z dne 29. septembra 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede enotnih obrazcev in datuma za razkritje vrednosti, uporabljenih za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 30.9.2014, str. 14).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1255/2012 z dne 11. decembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 12, Mednarodnih standardov računovodskega poročanja 1 in 13 ter Pojasnila 20 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (UL L 360, 29.12.2012, str. 78).

4

---

PRILOGA

Za namene člena 6 se kazalniki določijo, kot sledi:

1.   Skupna izpostavljenost

Skupna izpostavljenost je vsota skupnih bilančnih postavk ter skupnih izvedenih in zunajbilančnih postavk na konsolidirani podlagi, vključno s subjekti, konsolidiranimi za računovodske, ne pa za regulativne namene, ki temeljijo na tveganju, minus regulativne prilagoditve.

Skupna izpostavljenost se izračuna v skladu z računovodsko mero izpostavljenosti (vendar z obsežnejšim obsegom konsolidacije) na podlagi naslednjih načel:

| — | bilančne neizvedene izpostavljenosti so vključene v mero izpostavljenosti brez posebnih določb in prilagoditev vrednotenja (npr. prilagoditev kreditnega vrednotenja), |
| --- | --- |

—

bilančne neizvedene izpostavljenosti so vključene v mero izpostavljenosti brez posebnih določb in prilagoditev vrednotenja (npr. prilagoditev kreditnega vrednotenja),

| — | bilančni pobot kreditov in vlog ni dovoljen, |
| --- | --- |

—

bilančni pobot kreditov in vlog ni dovoljen,

| — | stvarna ali finančna zavarovanja s premoženjem, jamstva ali sredstva, kupljena za zmanjšanje kreditnih tveganj, ne zmanjšajo bilančnih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

—

stvarna ali finančna zavarovanja s premoženjem, jamstva ali sredstva, kupljena za zmanjšanje kreditnih tveganj, ne zmanjšajo bilančnih izpostavljenosti.

Bilančne postavke so vsota:

| (a) | izpostavljenosti nasprotne stranke iz naslova pogodb na izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(a)

izpostavljenosti nasprotne stranke iz naslova pogodb na izvedene finančne instrumente;

| (b) | bruto vrednosti poslov financiranja vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(b)

bruto vrednosti poslov financiranja vrednostnih papirjev;

| (c) | izpostavljenosti nasprotne stranke v poslih financiranja vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(c)

izpostavljenosti nasprotne stranke v poslih financiranja vrednostnih papirjev;

| (d) | največjega zneska (i) drugih sredstev, minus vrednostni papirji, prejeti v poslih financiranja vrednostnih papirjev, ki se priznajo za sredstva, in (ii) nič. |
| --- | --- |

(d)

največjega zneska (i) drugih sredstev, minus vrednostni papirji, prejeti v poslih financiranja vrednostnih papirjev, ki se priznajo za sredstva, in (ii) nič.

Zunajbilančne postavke so vsota:

| (a) | potencialnih prihodnjih izpostavljenosti iz naslova pogodb na izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(a)

potencialnih prihodnjih izpostavljenosti iz naslova pogodb na izvedene finančne instrumente;

| (b) | hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk z 0-odstotnim kreditnim konverzijskim faktorjem (CCF), minus 100 % brezpogojno preklicnih obveznosti iz naslova kreditnih kartic, minus 100 % drugih brezpogojno preklicnih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk z 0-odstotnim kreditnim konverzijskim faktorjem (CCF), minus 100 % brezpogojno preklicnih obveznosti iz naslova kreditnih kartic, minus 100 % drugih brezpogojno preklicnih obveznosti;

| (c) | 10 % brezpogojno preklicnih obveznosti iz naslova kreditnih kartic; |
| --- | --- |

(c)

10 % brezpogojno preklicnih obveznosti iz naslova kreditnih kartic;

| (d) | 10 % drugih brezpogojno preklicnih obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

10 % drugih brezpogojno preklicnih obveznosti;

| (e) | hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk z 20-odstotnim CCF; |
| --- | --- |

(e)

hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk z 20-odstotnim CCF;

| (f) | hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk s 50-odstotnim CCF; |
| --- | --- |

(f)

hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk s 50-odstotnim CCF;

| (g) | hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk s 100-odstotnim CCF. |
| --- | --- |

(g)

hipotetičnega zneska zunajbilančnih postavk s 100-odstotnim CCF.

Za subjekte, konsolidirane za računovodske, ne pa za regulativne namene, ki temeljijo na tveganju, se vrednost kazalnika poveča za vsoto:

| (a) | bilančnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

bilančnih sredstev;

| (b) | potencialnih prihodnjih izpostavljenosti iz naslova pogodb na izvedene finančne instrumente; |
| --- | --- |

(b)

potencialnih prihodnjih izpostavljenosti iz naslova pogodb na izvedene finančne instrumente;

| (c) | 10 % drugih brezpogojno preklicnih obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

10 % drugih brezpogojno preklicnih obveznosti;

| (d) | drugih zunajbilančnih obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

drugih zunajbilančnih obveznosti;

| (e) | minus vrednost naložbe v konsolidiranih subjektih. |
| --- | --- |

(e)

minus vrednost naložbe v konsolidiranih subjektih.

2.   Medsebojna povezanost

Za namene kazalnikov medsebojne povezanosti finančne institucije po opredelitvi vključujejo banke in druge institucije, ki sprejemajo vloge, bančne holdinge, trgovce z vrednostnimi papirji, zavarovalnice, vzajemne sklade, hedge sklade, pokojninske sklade, investicijske sklade in centralne nasprotne stranke. Centralne banke in drugi organi javnega sektorja (npr. multilateralne razvojne banke) so izključeni, vključene pa so državne komercialne banke.

2.1   Sredstva znotraj finančnega sistema

Sredstva znotraj finančnega sistema so vsota sredstev, vloženih pri drugih finančnih institucijah ali posojenih drugim finančnim institucijam, in nečrpanih zavezujočih kreditnih linij, zagotovljenih drugim finančnim institucijam, imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdale druge finančne institucije, neto pozitivne tekoče izpostavljenosti poslov financiranja vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov prostega trga (OTC) pri drugih finančnih institucijah, ki imajo neto pozitivno pošteno vrednost.

(a)   Sredstva, vložena pri drugih finančnih institucijah ali posojena drugim finančnim institucijam, in nečrpane zavezujoče kreditne linije

Sredstva, vložena pri drugih finančnih institucijah ali posojena drugim finančnim institucijam, so vsota:

| 1. | sredstev, vloženih pri drugih finančnih institucijah ali posojenih drugim finančnim institucijam, vključno s potrdili o vlogah; |
| --- | --- |

1.

sredstev, vloženih pri drugih finančnih institucijah ali posojenih drugim finančnim institucijam, vključno s potrdili o vlogah;

| 2. | nečrpanih zavezujočih kreditnih linij, zagotovljenih drugim finančnim institucijam. |
| --- | --- |

2.

nečrpanih zavezujočih kreditnih linij, zagotovljenih drugim finančnim institucijam.

(b)   Imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdale druge finančne institucije

Ta postavka vključuje vsa imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdale druge finančne institucije. Skupna imetja se računajo po pošteni vrednosti za vrednostne papirje, razvrščene kot namenjene trgovanju in na voljo za prodajo; vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se obračunajo po odplačni vrednosti.

Imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdale druge finančne institucije, so vsota:

| 1. | zavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

1.

zavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev;

| 2. | prednostnih nezavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

2.

prednostnih nezavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev;

| 3. | podrejenih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

3.

podrejenih dolžniških vrednostnih papirjev;

| 4. | komercialnih zapisov; |
| --- | --- |

4.

komercialnih zapisov;

| 5. | celotnega obsega delnic, vključno z vrednostjo in presežkom navadnih in prednostnih delnic, minus pobotanje kratkih pozicij v zvezi z imetništvom posamezne delnice in nič. |
| --- | --- |

5.

celotnega obsega delnic, vključno z vrednostjo in presežkom navadnih in prednostnih delnic, minus pobotanje kratkih pozicij v zvezi z imetništvom posamezne delnice in nič.

(c)   Posli financiranja vrednostnih papirjev

Posli financiranja vrednostnih papirjev so vsota neto pozitivne tekoče izpostavljenosti poslov financiranja vrednostnih papirjev pri drugih finančnih institucijah.

Sporočena vrednost naj ne bi izražala zneskov, zabeleženih v bilanci stanja. Predstavlja en sam zakonito dolgovan znesek na niz pobotov. Pobot se uporabi le, če so posli vključeni v pravno izvršljivo pogodbo o pobotu. Ko ti pogoji niso izpolnjeni, se obračuna bruto znesek bilance stanja. Obvodni posli kreditiranja se ne vključijo.

(d)   Izvedeni finančni instrumenti prostega trga pri drugih finančnih institucijah, ki imajo neto pozitivno pošteno vrednost

Izvedeni finančni instrumenti prostega trga pri drugih finančnih institucijah, ki imajo neto pozitivno pošteno vrednost, so vsota:

| 1. | neto pozitivne poštene vrednosti, vključno s prejetim zavarovanjem s premoženjem, kadar je vključeno v okvirno pogodbo o pobotu; |
| --- | --- |

1.

neto pozitivne poštene vrednosti, vključno s prejetim zavarovanjem s premoženjem, kadar je vključeno v okvirno pogodbo o pobotu;

| 2. | potencialnih prihodnjih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

2.

potencialnih prihodnjih izpostavljenosti.

2.2   Obveznosti znotraj finančnega sistema

Skupne obveznosti znotraj finančnega sistema so vsota vlog finančnih institucij, poslov financiranja vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov prostega trga pri drugih finančnih institucijah, ki imajo neto negativno pošteno vrednost.

(a)   Vloge finančnih institucij

Vloge finančnih institucij so vsota:

| 1. | vlog, ki pripadajo depotnim družbam; |
| --- | --- |

1.

vlog, ki pripadajo depotnim družbam;

| 2. | vlog, ki pripadajo nedepozitnim finančnim institucijam; |
| --- | --- |

2.

vlog, ki pripadajo nedepozitnim finančnim institucijam;

| 3. | nečrpanih zavezujočih kreditnih linij, pridobljenih pri drugih finančnih institucijah. |
| --- | --- |

3.

nečrpanih zavezujočih kreditnih linij, pridobljenih pri drugih finančnih institucijah.

(b)   Posli financiranja vrednostnih papirjev

Posli financiranja vrednostnih papirjev so vsota neto negativne tekoče izpostavljenosti poslov financiranja vrednostnih papirjev pri drugih finančnih institucijah.

(c)   Izvedeni finančni instrumenti prostega trga pri drugih finančnih institucijah, ki imajo neto negativno pošteno vrednost

Izvedeni finančni instrumenti prostega trga pri drugih finančnih institucijah, ki imajo neto negativno pošteno vrednost, so vsota:

| 1. | neto negativne poštene vrednosti, vključno z danim zavarovanjem s premoženjem, kadar je vključeno v okvirno pogodbo o pobotu; |
| --- | --- |

1.

neto negativne poštene vrednosti, vključno z danim zavarovanjem s premoženjem, kadar je vključeno v okvirno pogodbo o pobotu;

| 2. | potencialnih prihodnjih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

2.

potencialnih prihodnjih izpostavljenosti.

2.3   Nedospeli vrednostni papirji

Kazalnik izraža knjigovodsko vrednost nedospelih vrednostnih papirjev, ki jih je izdal zadevni subjekt. Ne razlikuje se med dejavnostmi znotraj finančnega sektorja in drugimi dejavnostmi.

Skupni nedospeli vrednostni papirji so vsota:

| (a) | zavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(a)

zavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev;

| (b) | prednostnih nezavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(b)

prednostnih nezavarovanih dolžniških vrednostnih papirjev;

| (c) | podrejenih dolžniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(c)

podrejenih dolžniških vrednostnih papirjev;

| (d) | komercialnih zapisov; |
| --- | --- |

(d)

komercialnih zapisov;

| (e) | potrdil o vlogi; |
| --- | --- |

(e)

potrdil o vlogi;

| (f) | navadnega lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

(f)

navadnega lastniškega kapitala;

| (g) | prednostnih delnic in vseh drugih oblik podrejenega financiranja, ki niso vključene v točki (c). |
| --- | --- |

(g)

prednostnih delnic in vseh drugih oblik podrejenega financiranja, ki niso vključene v točki (c).

3.   Nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jo zagotavlja skupina

3.1   Plačilne dejavnosti

Skupna plačilna dejavnost so plačila, izvedena v letu poročanja, brez plačil znotraj skupine.

Vrednost zadevnega plačila je skupna bruto vrednost vseh gotovinskih plačil, ki jih skupina, ki poroča, pošlje prek sistemov za prenos sredstev velikih vrednosti, skupaj z bruto vrednostjo vseh gotovinskih plačil, poslanih prek agentske banke (npr. prek korespondenčnega ali nostro računa). Vključijo se gotovinska plačila v imenu zadevnega subjekta in gotovinska plačila v imenu strank, vključno s finančnimi institucijami in drugimi komercialnimi strankami. Plačila prek sistemov za plačila malih vrednosti se ne vključijo. Vključijo se le odhodna plačila. Vrednost se izračuna v evrih.

3.2   Sredstva v skrbništvu

Vrednost sredstev v skrbništvu je vrednost vseh sredstev, vključno s čezmejnimi sredstvi, ki jih je imela skupina, ki poroča, kot skrbnik v imenu strank, vključno s finančnimi institucijami, ki niso skupina, ki poroča. Upravljana sredstva, ki niso razvrščena tudi kot sredstva v skrbništvu, se ne vključijo.

3.3   Prevzeti posli na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala

Skupna vrednost poslov v zvezi z izvedbo prve prodaje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala je vsota dejavnosti prve prodaje finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa lastniškega in dolžniškega kapitala.

Vključijo se vse prve prodaje, pri katerih mora banka kupiti neprodane vrednostne papirje. Kadar prva prodaja poteka po najboljših prizadevanjih (to pomeni, da banki ni treba kupiti neprodanih vrednostnih papirjev), se vključijo le dejansko prodani vrednostni papirji.

4.   Zapletenost skupine

4.1   Hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov prostega trga

Ta kazalnik meri obseg sodelovanja skupine, ki poroča, pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti prostega trga ter vključuje vse vrste kategorij tveganj in instrumentov. Pri sporočanju hipotetičnih vrednosti izvedenih finančnih instrumentov se zavarovanje s premoženjem ne odbije.

Skupni hipotetični znesek izvedenih finančnih instrumentov prostega trga je vsota izvedenih finančnih instrumentov prostega trga, za katere kliring izvajajo centralne nasprotne stranke, in izvedenih finančnih instrumentov prostega trga, ki se poravnajo dvostransko.

4.2   Sredstva ravni 3

Vrednost sredstev ravni 3 je vrednost vseh sredstev, katerih cena se določi večkrat na podlagi merjenj na ravni 3.

4.3   Vrednostni papirji, namenjeni trgovanju in razpoložljivi za prodajo

Vrednostni papirji, namenjeni trgovanju in razpoložljivi za prodajo, so skupni znesek vrednostnih papirjev v računovodskih kategorijah papirjev, namenjenih trgovanju in razpoložljivih za prodajo, minus podskupine vrednostnih papirjev v teh kategorijah, ki se lahko razvrstijo kot visokokakovostna likvidna sredstva.

5.   Čezmejna dejavnost skupine

5.1   Terjatve v sodni pristojnosti drugih držav

Vrednost terjatev v sodni pristojnosti drugih držav je vrednost vseh terjatev v vseh sektorjih, ki so na podlagi končnega tveganja čezmejne terjatve, lokalne terjatve tujih odvisnih podjetij v tuji valuti ali lokalne terjatve tujih odvisnih podjetij v lokalni valuti, brez dejavnosti z izvedenimi finančnimi instrumenti. Čezmejne terjatve segajo od enote v eni državi do kreditojemalca v drugi državi. Lokalne terjatve tujih odvisnih družb v tuji in lokalni valuti segajo od lokalne enote banke do kreditojemalcev na zadevni lokaciji.

5.2.   Obveznosti v sodni pristojnosti drugih držav

Skupne obveznosti v sodni pristojnosti drugih držav so vsota naslednjega, minus kakršne koli tuje obveznosti do povezanih enot iz točke (b):

| (a) | lokalnih obveznosti v lokalni valuti; |
| --- | --- |

(a)

lokalnih obveznosti v lokalni valuti;

| (b) | tujih obveznosti (brez lokalnih obveznosti v lokalni valuti). |
| --- | --- |

(b)

tujih obveznosti (brez lokalnih obveznosti v lokalni valuti).

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/37

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1223/2014

z dne 14. novembra 2014

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2454/93 v zvezi s poenostavljenim zaključkom postopka aktivnega oplemenitenja

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (1) in zlasti člena 247 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 544 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (2) omogoča poenostavitev zaključka postopka aktivnega oplemenitenja. V skladu s to poenostavitvijo se za določeno uvozno blago šteje, da je bilo ponovno izvoženo ali izvoženo, čeprav je bilo dejansko dano na trg Unije brez naknadne carinske deklaracije in plačila uvoznih dajatev. |
| --- | --- |

(1)

Člen 544 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (2) omogoča poenostavitev zaključka postopka aktivnega oplemenitenja. V skladu s to poenostavitvijo se za določeno uvozno blago šteje, da je bilo ponovno izvoženo ali izvoženo, čeprav je bilo dejansko dano na trg Unije brez naknadne carinske deklaracije in plačila uvoznih dajatev.

| (2) | Člen 544(c) Uredbe (EGS) št. 2454/93 zajema dostavo civilnih zračnih plovil. Poenostavitev zaključka postopka aktivnega oplemenitenja v zvezi s civilnimi zračnimi plovili krepi konkurenčnost letalske industrije na mednarodni ravni in prispeva k ustvarjanju dodane vrednosti v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Člen 544(c) Uredbe (EGS) št. 2454/93 zajema dostavo civilnih zračnih plovil. Poenostavitev zaključka postopka aktivnega oplemenitenja v zvezi s civilnimi zračnimi plovili krepi konkurenčnost letalske industrije na mednarodni ravni in prispeva k ustvarjanju dodane vrednosti v Uniji.

| (3) | Področje uporabe člena 544(c) Uredbe (EGS) št. 2454/93 bi bilo treba razširiti na vojaška zračna plovila, tako da bi se zanje uporabljal poenostavljen zaključek postopka aktivnega oplemenitenja na enak način kot za civilna zračna plovila. |
| --- | --- |

(3)

Področje uporabe člena 544(c) Uredbe (EGS) št. 2454/93 bi bilo treba razširiti na vojaška zračna plovila, tako da bi se zanje uporabljal poenostavljen zaključek postopka aktivnega oplemenitenja na enak način kot za civilna zračna plovila.

| (4) | Zato bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 2454/93 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba Uredbo (EGS) št. 2454/93 ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 544 Uredbe (EGS) št. 2454/93 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

| „(c) | dostava zračnih plovil; kljub temu pa nadzorni urad dovoli zaključek postopka, ko je uvozno blago prvič uporabljeno za izdelavo, popravilo, spremembo ali preureditev zračnih plovil ali delov zanje, pod pogojem, da imetnikove evidence omogočajo preverjanje pravilne uporabe in izvedbe postopkov;“ |
| --- | --- |

„(c)

dostava zračnih plovil; kljub temu pa nadzorni urad dovoli zaključek postopka, ko je uvozno blago prvič uporabljeno za izdelavo, popravilo, spremembo ali preureditev zračnih plovil ali delov zanje, pod pogojem, da imetnikove evidence omogočajo preverjanje pravilne uporabe in izvedbe postopkov;“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

2

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1224/2014

z dne 14. novembra 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. novembra 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 85,5 |
| MA | 80,0 |
| MK | 67,1 |
| ZZ | 77,5 |
| 0707 00 05 | AL | 62,5 |
| JO | 194,1 |
| TR | 126,4 |
| ZZ | 127,7 |
| 0709 93 10 | AL | 65,0 |
| MA | 51,6 |
| TR | 124,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 20 10 | MA | 130,6 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 50 10 | TR | 88,8 |
| ZZ | 88,8 |
| 0806 10 10 | BR | 287,2 |
| LB | 369,0 |
| PE | 266,8 |
| TR | 150,2 |
| US | 278,5 |
| ZZ | 270,3 |
| 0808 10 80 | BR | 53,4 |
| CA | 135,3 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 148,5 |
| US | 102,4 |
| ZA | 109,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 30 90 | CN | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

85,5

MA

80,0

MK

67,1

ZZ

77,5

0707 00 05

AL

62,5

JO

194,1

TR

126,4

ZZ

127,7

0709 93 10

AL

65,0

MA

51,6

TR

124,6

ZZ

80,4

0805 20 10

MA

130,6

TR

74,4

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

74,2

ZZ

74,2

0805 50 10

TR

88,8

ZZ

88,8

0806 10 10

BR

287,2

LB

369,0

PE

266,8

TR

150,2

US

278,5

ZZ

270,3

0808 10 80

BR

53,4

CA

135,3

CL

85,2

NZ

148,5

US

102,4

ZA

109,9

ZZ

105,8

0808 30 90

CN

75,6

ZZ

75,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/40

---

SKLEP SVETA

z dne 7. novembra 2014

o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenega s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede priprave seznama 15 arbitrov

(2014/794/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 167(3) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 6. oktobra 2010. Sporazum vsebuje Protokol o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki skladno s členom 1 Protokola določa okvir za sodelovanje pogodbenic pri spodbujanju izmenjav v zvezi s kulturnimi dejavnostmi, blagom in storitvami, med drugim tudi v avdiovizualnem sektorju. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 6. oktobra 2010. Sporazum vsebuje Protokol o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki skladno s členom 1 Protokola določa okvir za sodelovanje pogodbenic pri spodbujanju izmenjav v zvezi s kulturnimi dejavnostmi, blagom in storitvami, med drugim tudi v avdiovizualnem sektorju.

| (2) | V skladu s členom 15.10.5 Sporazuma se ta deloma začasno uporablja na podlagi Sklepa Sveta 2011/265/EU (2) (v nadaljnjem besedilu: Sklep), in sicer od 1. julija 2011 do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 15.10.5 Sporazuma se ta deloma začasno uporablja na podlagi Sklepa Sveta 2011/265/EU (2) (v nadaljnjem besedilu: Sklep), in sicer od 1. julija 2011 do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

| (3) | V skladu s členom 6 Sklepa določi stališče, ki ga sprejme Unija v Odboru za sodelovanje v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Odbor), glede odločitev s pravnimi učinki, Svet v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 6 Sklepa določi stališče, ki ga sprejme Unija v Odboru za sodelovanje v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Odbor), glede odločitev s pravnimi učinki, Svet v skladu s Pogodbo.

| (4) | Člen 3a Protokola zagotavlja, da Odbor, takoj po ustanovitvi, pripravi seznam 15 posameznikov za opravljanje funkcije arbitrov. |
| --- | --- |

(4)

Člen 3a Protokola zagotavlja, da Odbor, takoj po ustanovitvi, pripravi seznam 15 posameznikov za opravljanje funkcije arbitrov.

| (5) | Unija bi morala določiti stališče, ki naj se sprejme v Odboru v zvezi s pripravo seznama arbitrov. |
| --- | --- |

(5)

Unija bi morala določiti stališče, ki naj se sprejme v Odboru v zvezi s pripravo seznama arbitrov.

| (6) | Stališče Unije v okviru Odbora bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v okviru Odbora bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije sprejme v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenega s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede priprave seznama 15 posameznikov za opravljanje funkcije arbitrov, temelji na osnutku sklepa Odbora za sodelovanje v kulturi, priloženega temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 7. novembra 2014

Za Svet

Predsednik

P. C. PADOAN

---

(1)  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

1

(2)  Sklep Sveta 2011/265/EU z dne 16. septembra 2010 o podpisu Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 127, 14.5.2011, str. 1).

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. ... ODBORA ZA SODELOVANJE V KULTURI EU-KOREJA

z dne ...

o pripravi seznama arbitrov iz člena 3a Protokola o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani

ODBOR ZA SODELOVANJE V KULTURI JE –

ob upoštevanju Protokola o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, ki je bil podpisan 6. oktobra 2010 v Bruslju, in zlasti člena 3a Protokola,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3a Protokola o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol) določa, da se za reševanje sporov uporablja poglavje štirinajst Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, pri čemer spore rešuje arbitražni senat. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3a Protokola o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol) določa, da se za reševanje sporov uporablja poglavje štirinajst Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, pri čemer spore rešuje arbitražni senat.

| (2) | V primeru spora se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata. |
| --- | --- |

(2)

V primeru spora se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata.

| (3) | Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o sestavi arbitražnega senata, se ta sestavi z žrebom med osebami s seznama, pripravljenega v skladu s točko (c) člena 3a Protokola. |
| --- | --- |

(3)

Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o sestavi arbitražnega senata, se ta sestavi z žrebom med osebami s seznama, pripravljenega v skladu s točko (c) člena 3a Protokola.

| (4) | Pogodbenici sta se dogovorili o seznamu 15 arbitrov – |
| --- | --- |

(4)

Pogodbenici sta se dogovorili o seznamu 15 arbitrov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Seznam 15 arbitrov je pripravljen v skladu s točko (c) člena 3a Protokola. Seznam je določen v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., dne ...

Za Odbor za sodelovanje v kulturi

Prvi namestnik ministra

Ministrstva za kulturo, šport in turizem Republike Koreje

Generalni direktor Generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo

Evropska komisija

---

PRILOGA

SEZNAM ARBITROV

Arbitri, ki jih predlaga EU

James BRIDGEMAN

Ursula KRIEBAUM

Alessandra LANCIOTTI

Hélène RUIZ FABRI

Jan WOUTERS

Arbitri, ki jih predlaga Koreja

Byung-Chol YOON

Eun Young PARK

Young Jae CHO

Seung-Soo CHOI

Chang Hwan SHIN

Predsedniki

Florentino P. FELICIANO (Filipini)

Juan Antonio DORANTES (Mehika)

Christian HÄBERLI (Švica)

Leng Sun CHAN (Malezija)

Teresa CHENG (Kitajska)

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/44

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 7. novembra 2014

o podaljšanju uporabe Izvedbenega sklepa 2011/335/EU o dovoljenju Republiki Litvi za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2014/795/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V dopisu, ki ga je generalni sekretariat Komisije evidentiral 16. maja 2014, je Litva predložila zahtevo za dovoljenje, da uporabi ukrep, ki odstopa od člena 287(11) direktive o DDV, da bi oprostila določene davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti 45 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa k Uniji (v nadaljnjem besedilu: ukrep). Ta ukrep bi te davčne zavezance oprostil določenih ali vseh obveznosti v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) iz poglavij 2 do 6 naslova XI direktive o DDV. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu, ki ga je generalni sekretariat Komisije evidentiral 16. maja 2014, je Litva predložila zahtevo za dovoljenje, da uporabi ukrep, ki odstopa od člena 287(11) direktive o DDV, da bi oprostila določene davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti 45 000 EUR v nacionalni valuti po menjalnem tečaju na dan njenega pristopa k Uniji (v nadaljnjem besedilu: ukrep). Ta ukrep bi te davčne zavezance oprostil določenih ali vseh obveznosti v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) iz poglavij 2 do 6 naslova XI direktive o DDV.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 6. junija 2014 obvestila druge države članice o zahtevi Litve. Komisija je z dopisom z dne 12. junija 2014 uradno obvestila Litvo, da ima vse informacije, potrebne za presojo o zahtevi. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 6. junija 2014 obvestila druge države članice o zahtevi Litve. Komisija je z dopisom z dne 12. junija 2014 uradno obvestila Litvo, da ima vse informacije, potrebne za presojo o zahtevi.

| (3) | V skladu z naslovom XII direktive o DDV je državam članicam že na razpolago posebna ureditev za mala podjetja. Podaljšan ukrep odstopa od naslova XII direktive o DDV le, če je prag letnega prometa davčnega zavezanca v posebni ureditvi višji od dovoljenega v Litvi v skladu s členom 287(11) direktive o DDV, ki znaša 29 000 EUR. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z naslovom XII direktive o DDV je državam članicam že na razpolago posebna ureditev za mala podjetja. Podaljšan ukrep odstopa od naslova XII direktive o DDV le, če je prag letnega prometa davčnega zavezanca v posebni ureditvi višji od dovoljenega v Litvi v skladu s členom 287(11) direktive o DDV, ki znaša 29 000 EUR.

| (4) | Z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/335/EU (2) je Litva dobila dovoljenje, da lahko v okviru ukrepa odstopanja do 31. decembra 2014 oprosti davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 45 000 EUR. Glede na to, da je ta prag privedel do zmanjšanja obveznosti v zvezi z DDV za manjša podjetja, bi bilo treba Litvi dovoliti, da ta ukrep podaljša za nadaljnje omejeno obdobje. Davčni zavezanci lahko še vedno izberejo splošno ureditev glede DDV. |
| --- | --- |

(4)

Z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/335/EU (2) je Litva dobila dovoljenje, da lahko v okviru ukrepa odstopanja do 31. decembra 2014 oprosti davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 45 000 EUR. Glede na to, da je ta prag privedel do zmanjšanja obveznosti v zvezi z DDV za manjša podjetja, bi bilo treba Litvi dovoliti, da ta ukrep podaljša za nadaljnje omejeno obdobje. Davčni zavezanci lahko še vedno izberejo splošno ureditev glede DDV.

| (5) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Litva, bo podaljšanje odstopanja imelo le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Litva, bo podaljšanje odstopanja imelo le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje.

| (6) | Odstopanje ne vpliva na lastna sredstva Unije, pridobljena z DDV – |
| --- | --- |

(6)

Odstopanje ne vpliva na lastna sredstva Unije, pridobljena z DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V drugem odstavku člena 2 Izvedbenega sklepa 2011/335/EU se datum „31. decembra 2014“ nadomesti z datumom „31. decembra 2017“.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2015.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Litvo.

V Bruslju, 7. novembra 2014

Za Svet

Predsednik

P. C. PADOAN

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta 2011/335/EU z dne 30. maja 2011 o dovoljenju Republiki Litvi za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 150, 9.6.2011, str. 6).

2

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/46

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 7. novembra 2014

o dovoljenju Republiki Latviji za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2014/796/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V dopisu, ki ga je generalni sekretariat Komisije evidentiral 1. julija 2014, je Latvija predložila zahtevo za dovoljenje, da uporabi ukrep, ki odstopa od člena 287(10) direktive o DDV, da bi oprostila določene davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR (v nadaljnjem besedilu: ukrep). Ta ukrep bi oprostil te davčne zavezance določenih ali vseh obveznosti v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) iz poglavij 2 do 6 naslova XI direktive o DDV. Tak ukrep je bil Latviji že odobren z Izvedbenim sklepom Sveta 2010/584/EU (2), ki je prenehal veljati 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu, ki ga je generalni sekretariat Komisije evidentiral 1. julija 2014, je Latvija predložila zahtevo za dovoljenje, da uporabi ukrep, ki odstopa od člena 287(10) direktive o DDV, da bi oprostila določene davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR (v nadaljnjem besedilu: ukrep). Ta ukrep bi oprostil te davčne zavezance določenih ali vseh obveznosti v zvezi z davkom na dodano vrednost (DDV) iz poglavij 2 do 6 naslova XI direktive o DDV. Tak ukrep je bil Latviji že odobren z Izvedbenim sklepom Sveta 2010/584/EU (2), ki je prenehal veljati 31. decembra 2013.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 2014 o zahtevku Latvije obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 11. avgusta 2014 uradno obvestila Latvijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo o zahtevi. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 2014 o zahtevku Latvije obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 11. avgusta 2014 uradno obvestila Latvijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo o zahtevi.

| (3) | V skladu z naslovom XII direktive o DDV je državam članicam že na razpolago posebna ureditev za mala podjetja. Ta ukrep odstopa od naslova XII direktive o DDV samo, če je prag letnega prometa davčnega zavezanca v posebni ureditvi višji od dovoljenega v Latviji v skladu s členom 287(10) direktive DDV, ki znaša 17 200 EUR. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z naslovom XII direktive o DDV je državam članicam že na razpolago posebna ureditev za mala podjetja. Ta ukrep odstopa od naslova XII direktive o DDV samo, če je prag letnega prometa davčnega zavezanca v posebni ureditvi višji od dovoljenega v Latviji v skladu s členom 287(10) direktive DDV, ki znaša 17 200 EUR.

| (4) | Višji prag v posebni ureditvi je ukrep poenostavitve, saj lahko znatno zmanjša obveznosti v zvezi z DDV za najmanjša podjetja, obenem pa ta posebna ureditev za davčne zavezance ni obvezna in podjetjem omogoča, da se lahko odločijo za splošno ureditev glede DDV. |
| --- | --- |

(4)

Višji prag v posebni ureditvi je ukrep poenostavitve, saj lahko znatno zmanjša obveznosti v zvezi z DDV za najmanjša podjetja, obenem pa ta posebna ureditev za davčne zavezance ni obvezna in podjetjem omogoča, da se lahko odločijo za splošno ureditev glede DDV.

| (5) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Latvija, bo odstopanje imelo le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Latvija, bo odstopanje imelo le zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje.

| (6) | Odstopanje ne vpliva na lastna sredstva Unije, pridobljena z DDV – |
| --- | --- |

(6)

Odstopanje ne vpliva na lastna sredstva Unije, pridobljena z DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 287(10) Direktive 2006/112/ES se Republiki Latviji dovoli oprostitev DDV za davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan obvestitve.

Uporablja se do 31. decembra 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.

V Bruslju, 7. novembra 2014

Za Svet

Predsednik

P. C. PADOAN

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta 2010/584/EU z dne 27. septembra 2010 o dovolitvi Republiki Latviji, da uporabi ukrep izjeme od člena 287 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 256, 30.9.2010, str. 29).

2

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/48

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 7. novembra 2014

o dovoljenju Republiki Estoniji, da uporabi ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2014/797/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 26. maja 2014, je Estonija zaprosila za dovoljenje za odstopanje od določb Direktive 2006/112/ES, ki urejajo pravico do odbitka vstopnega davka v zvezi z osebnimi avtomobili. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 26. maja 2014, je Estonija zaprosila za dovoljenje za odstopanje od določb Direktive 2006/112/ES, ki urejajo pravico do odbitka vstopnega davka v zvezi z osebnimi avtomobili.

| (2) | Z dopisom z dne 11. junija 2014 je Komisija o prošnji Estonije obvestila druge države članice. Z dopisom z dne 12. junija 2014 je Komisija uradno obvestila Estonijo, da razpolaga z vsemi informacijami, potrebnimi za obravnavo prošnje. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 11. junija 2014 je Komisija o prošnji Estonije obvestila druge države članice. Z dopisom z dne 12. junija 2014 je Komisija uradno obvestila Estonijo, da razpolaga z vsemi informacijami, potrebnimi za obravnavo prošnje.

| (3) | Člena 168 in 168a Direktive 2006/112/ES določata, da ima davčni zavezanec pravico odbiti davek na dodano vrednost (DDV), obračunan pri dobavi blaga in storitev, ki jih navedeni zavezanec prejme za namene uporabe v svojih obdavčenih transakcijah. Točka (a) člena 26(1) navedene direktive zahteva, da davčni zavezanec obračunava DDV v primeru neposlovne rabe poslovnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Člena 168 in 168a Direktive 2006/112/ES določata, da ima davčni zavezanec pravico odbiti davek na dodano vrednost (DDV), obračunan pri dobavi blaga in storitev, ki jih navedeni zavezanec prejme za namene uporabe v svojih obdavčenih transakcijah. Točka (a) člena 26(1) navedene direktive zahteva, da davčni zavezanec obračunava DDV v primeru neposlovne rabe poslovnih sredstev.

| (4) | Neposlovno rabo je pogosto zelo težko točno opredeliti, kadar pa je to mogoče, je zadevni postopek pogosto zamuden. V skladu z zahtevanim dovoljenjem je treba znesek DDV na izdatke, upravičene do odbitka za osebne avtomobile, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene, z nekaterimi izjemami določiti pavšalno. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij estonski organi menijo, da je stopnja 50 % upravičena. Hkrati je treba za preprečitev dvojnega obdavčenja zahtevo za obračunavanje DDV na neposlovno rabo osebnih avtomobilov ukiniti, kadar zanje velja omejitev, odobrena s tem sklepom. Zaradi tega ukrepa poenostavitve ni več treba voditi evidenc o neposlovni rabi službenih avtomobilov, hkrati pa se prepreči davčna utaja zaradi nepravilnega vodenja evidenc. |
| --- | --- |

(4)

Neposlovno rabo je pogosto zelo težko točno opredeliti, kadar pa je to mogoče, je zadevni postopek pogosto zamuden. V skladu z zahtevanim dovoljenjem je treba znesek DDV na izdatke, upravičene do odbitka za osebne avtomobile, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene, z nekaterimi izjemami določiti pavšalno. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij estonski organi menijo, da je stopnja 50 % upravičena. Hkrati je treba za preprečitev dvojnega obdavčenja zahtevo za obračunavanje DDV na neposlovno rabo osebnih avtomobilov ukiniti, kadar zanje velja omejitev, odobrena s tem sklepom. Zaradi tega ukrepa poenostavitve ni več treba voditi evidenc o neposlovni rabi službenih avtomobilov, hkrati pa se prepreči davčna utaja zaradi nepravilnega vodenja evidenc.

| (5) | Omejitev pravice do odbitka v skladu z zahtevanim dovoljenjem bi se morala uporabljati za DDV, ki se plača na nakup, lizing, nabavo znotraj Skupnosti in uvoz določenih osebnih avtomobilov in na z njimi povezane izdatke, vključno z nakupom goriva. |
| --- | --- |

(5)

Omejitev pravice do odbitka v skladu z zahtevanim dovoljenjem bi se morala uporabljati za DDV, ki se plača na nakup, lizing, nabavo znotraj Skupnosti in uvoz določenih osebnih avtomobilov in na z njimi povezane izdatke, vključno z nakupom goriva.

| (6) | Zaprošeno dovoljenje bi bilo treba uporabljati samo za osebne avtomobile, katerih največja dovoljena teža ne presega 3 500 kilogramov in ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev. Vsaka neposlovna raba osebnih avtomobilov, ki presegajo 3 500 kilogramov ali imajo poleg sedeža za voznika več kot osem sedežev, je zanemarljiva zaradi značilnosti teh avtomobilov ali vrste poslovne rabe. Treba bi bilo pripraviti tudi podroben seznam kategorij osebnih avtomobilov brez dovoljenja, in sicer glede na njihovo posebno rabo. |
| --- | --- |

(6)

Zaprošeno dovoljenje bi bilo treba uporabljati samo za osebne avtomobile, katerih največja dovoljena teža ne presega 3 500 kilogramov in ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev. Vsaka neposlovna raba osebnih avtomobilov, ki presegajo 3 500 kilogramov ali imajo poleg sedeža za voznika več kot osem sedežev, je zanemarljiva zaradi značilnosti teh avtomobilov ali vrste poslovne rabe. Treba bi bilo pripraviti tudi podroben seznam kategorij osebnih avtomobilov brez dovoljenja, in sicer glede na njihovo posebno rabo.

| (7) | Dovoljenje bi bilo treba časovno omejiti do 31. decembra 2017, da se omogoči pregled njegove potrebnosti in učinkovitosti ter stopnje razdelitve med poslovno in neposlovno rabo, na kateri temelji. |
| --- | --- |

(7)

Dovoljenje bi bilo treba časovno omejiti do 31. decembra 2017, da se omogoči pregled njegove potrebnosti in učinkovitosti ter stopnje razdelitve med poslovno in neposlovno rabo, na kateri temelji.

| (8) | V primeru, da Estonija meni, da je potrebno podaljšanje dovoljenja po letu 2017, bi morala najpozneje do 31. marca 2017 Komisiji skupaj s prošnjo za podaljšanje predložiti poročilo, ki vsebuje ponovni pregled uporabljenega odstotka. |
| --- | --- |

(8)

V primeru, da Estonija meni, da je potrebno podaljšanje dovoljenja po letu 2017, bi morala najpozneje do 31. marca 2017 Komisiji skupaj s prošnjo za podaljšanje predložiti poročilo, ki vsebuje ponovni pregled uporabljenega odstotka.

| (9) | Odstopanje bo imelo zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na stopnji končne porabe, in ne bo negativno vplivalo na lastne vire Unije iz pobranega DDV – |
| --- | --- |

(9)

Odstopanje bo imelo zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na stopnji končne porabe, in ne bo negativno vplivalo na lastne vire Unije iz pobranega DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES se Estoniji dovoli, da pravico do odbitka davka na dodano vrednost (DDV) na izdatke za osebne avtomobile, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene, omeji na 50 %.

Člen 2

Z odstopanjem od točke (a) člena 26(1) Direktive 2006/112/ES Estonija neposlovne rabe osebnih avtomobilov, vključenih v sredstva podjetij davčnih zavezancev, ne obravnava kot storitve za plačilo, kadar za zadeven avtomobil velja omejitev, odobrena v členu 1 tega sklepa.

Člen 3

Izdatki iz člena 1 zajemajo nakup, lizing, nakup znotraj Skupnosti in uvoz osebnih avtomobilov, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene, ter izdatke povezne s tem, vključno z nabavo goriva.

Člen 4

Ta sklep se uporablja samo za osebne avtomobile, katerih največja dovoljena teža ne presega 3 500 kilogramov in ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev.

Člen 5

Člena 1 in 2 se ne uporabljata za naslednje kategorije osebnih avtomobilov:

| (a) | avtomobile, kupljene z namenom nadaljnje prodaje, najema ali lizinga; |
| --- | --- |

(a)

avtomobile, kupljene z namenom nadaljnje prodaje, najema ali lizinga;

| (b) | avtomobile, ki se uporabljajo za prevoz potnikov proti plačilu, vključno s taksiji; |
| --- | --- |

(b)

avtomobile, ki se uporabljajo za prevoz potnikov proti plačilu, vključno s taksiji;

| (c) | avtomobile, ki se uporabljajo za učne ure vožnje. |
| --- | --- |

(c)

avtomobile, ki se uporabljajo za učne ure vožnje.

Člen 6

1.   Ta sklep začne veljati na dan uradnega obvestila.

Uporablja se do 31. decembra 2017.

2.   Vsaka prošnja za podaljšanje dovoljenja iz tega sklepa se predloži Komisiji do 31. marca 2017, zraven se priloži poročilo, ki vključuje pregled odstotka iz člena 1.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Republiko Estonijo.

V Bruslju, 7. novembra 2014

Za Svet

Predsednik

P. C. PADOAN

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/50

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. novembra 2014

o spremembi Priloge F k Direktivi Sveta 64/432/EGS glede oblike vzorcev veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije z govedom in prašiči ter o dodatnih zdravstvenih zahtevah v zvezi z trihinelo za trgovino znotraj Unije z domačimi prašiči

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 8336)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/798/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1) ter zlasti drugega odstavka člena 16 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 64/432/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije z govedom in prašiči. Med drugim določa, da mora govedo in prašiče med prevozom na cilj spremljati veterinarsko spričevalo, ki ustreza pripadajočemu vzorcu 1 ali 2 v Prilogi F k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 64/432/EGS določa pogoje v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije z govedom in prašiči. Med drugim določa, da mora govedo in prašiče med prevozom na cilj spremljati veterinarsko spričevalo, ki ustreza pripadajočemu vzorcu 1 ali 2 v Prilogi F k navedeni direktivi.

| (2) | V skladu s členom 1 Uredbe Komisije (ES) št. 599/2004 (2) je treba različna veterinarska spričevala, ki se zahtevajo za trgovino znotraj Unije, predložiti na podlagi usklajenega vzorca, priloženega k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 1 Uredbe Komisije (ES) št. 599/2004 (2) je treba različna veterinarska spričevala, ki se zahtevajo za trgovino znotraj Unije, predložiti na podlagi usklajenega vzorca, priloženega k navedeni uredbi.

| (3) | Zaradi prilagoditve vsebine veterinarskih spričeval iz vzorcev 1 in 2 v Prilogi F k Direktivi 64/432/EGS je treba prilagoditi tudi obliko navedenih vzorcev veterinarskih spričeval. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi prilagoditve vsebine veterinarskih spričeval iz vzorcev 1 in 2 v Prilogi F k Direktivi 64/432/EGS je treba prilagoditi tudi obliko navedenih vzorcev veterinarskih spričeval.

| (4) | Določbe odstavkov 2(e) in 3 člena 6 Direktive 64/432/EGS so prenehale veljati 31. decembra 2000, zato bi jih bilo treba črtati kot možnost potrjevanja v vzorcu veterinarskega spričevala iz vzorca 1 v Prilogi F k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(4)

Določbe odstavkov 2(e) in 3 člena 6 Direktive 64/432/EGS so prenehale veljati 31. decembra 2000, zato bi jih bilo treba črtati kot možnost potrjevanja v vzorcu veterinarskega spričevala iz vzorca 1 v Prilogi F k navedeni direktivi.

| (5) | Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 (3) določa pravila za določanje statusa gospodarstev, na katerih se gojijo domači prašiči. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 (3) določa pravila za določanje statusa gospodarstev, na katerih se gojijo domači prašiči.

| (6) | Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 (4) o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 določa zahteve, ki jih morajo izpolniti nosilci živilske dejavnosti za pridobitev uradnega priznanja gospodarstva kot gospodarstva, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja, in določa odstopanje od določb o testiranju pri zakolu na takih gospodarstvih. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 (4) o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 določa zahteve, ki jih morajo izpolniti nosilci živilske dejavnosti za pridobitev uradnega priznanja gospodarstva kot gospodarstva, ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja, in določa odstopanje od določb o testiranju pri zakolu na takih gospodarstvih.

| (7) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1114/2014 (5) o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 pojasnjuje, kateri pogoji se uporabljajo, kadar se domači prašiči za vzrejo in proizvodnjo premikajo z enega gospodarstva na drugega prek zbirnih mest. |
| --- | --- |

(7)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1114/2014 (5) o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 pojasnjuje, kateri pogoji se uporabljajo, kadar se domači prašiči za vzrejo in proizvodnjo premikajo z enega gospodarstva na drugega prek zbirnih mest.

| (8) | Da bodo lahko države članice uporabile ustrezen režim testiranja na trihinelo pri zakolu in da ne bo ogrožen status gospodarstva, v katerega so namenjeni domači prašiči za pleme in proizvodnjo, bi bilo treba informacije o uradnem priznanju gospodarstva, iz katerega izvirajo živali, s katerimi se trguje, in ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja iz člena 8 Uredbe (ES) št. 2075/2005, vključiti v vzorec veterinarskega spričevala za trgovino znotraj Unije s prašiči, ki je določen kot vzorec 2 v Prilogi F k Direktivi 64/432/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Da bodo lahko države članice uporabile ustrezen režim testiranja na trihinelo pri zakolu in da ne bo ogrožen status gospodarstva, v katerega so namenjeni domači prašiči za pleme in proizvodnjo, bi bilo treba informacije o uradnem priznanju gospodarstva, iz katerega izvirajo živali, s katerimi se trguje, in ki uporablja nadzorovane pogoje bivanja iz člena 8 Uredbe (ES) št. 2075/2005, vključiti v vzorec veterinarskega spričevala za trgovino znotraj Unije s prašiči, ki je določen kot vzorec 2 v Prilogi F k Direktivi 64/432/EGS.

| (9) | Prilogo F k Direktivi 64/432/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Prilogo F k Direktivi 64/432/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga F k Direktivi 64/432/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

Uporablja se od 1. januarja 2015.

V Bruslju, 13. novembra 2014

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanima s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (UL L 94, 31.3.2004, str. 44).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 2075/2005 z dne 5. decembra 2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinel v mesu (UL L 338, 22.12.2005, str. 60).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 216/2014 z dne 7. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (UL L 69, 8.3.2014, str. 85).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1114/2014 z dne 21. oktobra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2075/2005 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinele v mesu (UL L 302, 22.10.2014, str. 46).

5

---

PRILOGA

„PRILOGA F

Vzorec 1

Veterinarsko spričevalo za govedo za pleme/proizvodnjo/zakol

Image

Image

Image

Image

Image

Vzorec 2

Vzorec veterinarskega spričevala za prašiče za pleme/proizvodnjo/zakol

Image

Image

Image

Image

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 15.11.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 330/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 330/61

---

SKLEP št. 4/2014 ODBORA VELEPOSLANIKOV AKP-EU

z dne 23. oktobra 2014

v zvezi s pooblastili izvršilnega odbora Centra za razvoj podjetništva (CRP)

(2014/799/EU)

ODBOR VELEPOSLANIKOV AKP-EU JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), in zlasti člena 2 Priloge III k Sporazumu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(6)(d) Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU določa, da Odbor veleposlanikov AKP-EU spremlja splošno strategijo CRP in nadzoruje delo izvršilnega odbora CRP. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(6)(d) Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU določa, da Odbor veleposlanikov AKP-EU spremlja splošno strategijo CRP in nadzoruje delo izvršilnega odbora CRP.

| (2) | Izvršilni odbor CRP nadzoruje delo CRP (člen 2(7)(b)), sprejme program in proračun CRP (člen 2(7)(c)) ter Odboru veleposlanikov AKP-EU redno pošilja poročila in ocene (člen 2(7)(d)). |
| --- | --- |

(2)

Izvršilni odbor CRP nadzoruje delo CRP (člen 2(7)(b)), sprejme program in proračun CRP (člen 2(7)(c)) ter Odboru veleposlanikov AKP-EU redno pošilja poročila in ocene (člen 2(7)(d)).

| (3) | Statut in poslovnik CRP, sprejeta s Sklepom Odbora veleposlanikov AKP-ES št. 8/2005 (v nadaljnjem besedilu: Statut CRP) ter finančna uredba CRP, sprejeta s Sklepom Odbora veleposlanikov AKP-ES št. 5/2004 (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba CRP), dajejo zagotovila v zvezi s poročanjem Odboru veleposlanikov AKP-EU in nadzorom, ki ga slednji izvaja. |
| --- | --- |

(3)

Statut in poslovnik CRP, sprejeta s Sklepom Odbora veleposlanikov AKP-ES št. 8/2005 (v nadaljnjem besedilu: Statut CRP) ter finančna uredba CRP, sprejeta s Sklepom Odbora veleposlanikov AKP-ES št. 5/2004 (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba CRP), dajejo zagotovila v zvezi s poročanjem Odboru veleposlanikov AKP-EU in nadzorom, ki ga slednji izvaja.

| (4) | Svet ministrov AKP-EU se je na 39. zasedanju 19. in 20. junija 2014 v Nairobiju v skupni izjavi dogovoril, da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP in spreminjanja Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU ter bo zato Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe. |
| --- | --- |

(4)

Svet ministrov AKP-EU se je na 39. zasedanju 19. in 20. junija 2014 v Nairobiju v skupni izjavi dogovoril, da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP in spreminjanja Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU ter bo zato Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe.

| (5) | Z zgoraj navedeno skupno izjavo Sveta ministrov AKP-EU je bila ustanovljena skupna delovna skupina AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: SDS), da bi se CRP zaprl v najboljših možnih okoliščinah – |
| --- | --- |

(5)

Z zgoraj navedeno skupno izjavo Sveta ministrov AKP-EU je bila ustanovljena skupna delovna skupina AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: SDS), da bi se CRP zaprl v najboljših možnih okoliščinah –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Ob upoštevanju pogojev iz členov 2, 3 in 4 tega sklepa Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblašča izvršilni odbor CRP, da s takojšnjim učinkom sprejme ustrezne ukrepe za pripravo na zaprtje CRP.

2.   Pri zaprtju CRP se upoštevajo pristojnosti nadzornih organov CRP, določene v Prilogi III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, in načini, ki jih je Svet ministrov AKP-EU določil v skupni izjavi z dne 20. junija 2014.

Člen 2

1.   Izvršilni odbor CRP čim prej in najpozneje do 23. decembra 2014 z upraviteljem sklene pogodbo za pripravo in izvedbo načrta za zaprtje ter za upravljanje CRP med postopkom njegovega zapiranja.

2.   Načrt za zaprtje omogoča urejeno zaprtje CRP, ob hkratnem upoštevanju pravic vseh vpletenih tretjih strank in zagotavljanju, da tekoče projekte v podporo zasebnemu sektorju zaključi CRP sam ali pa subjekt, kateremu se lahko dodeli njihovo upravljanje.

3.   Načrt za zaprtje predvideva zaključek prenehanja CRP do 31. decembra 2016. Načrt za zaprtje vključuje čas, potreben za izvršitev končnih plačil, pripravo končnih poročil ter izvedbo finančnih in obveznih revizij zaradi prenehanja CRP do 31. decembra 2016.

Člen 3

1.   Odbor veleposlanikov AKP-EU v skladu s postopki, določenimi v Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, Statutu CRP in Finančni uredbi CRP, prejme načrt za zaprtje, ki ga je sprejel izvršilni odbor CRP.

2.   Izvršilni odbor CRP za Odbor veleposlanikov AKP-EU pripravi četrtletna poročila o napredku v zvezi s postopkom zapiranja.

Člen 4

Izvršilni odbor CRP se posvetuje s SDS o osnutku mandata za upravitelja iz člena 2(1) ter o osnutkih načrta za zaprtje in predloga za razrešnico.

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 23. oktobra 2014

Za Odbor veleposlanikov AKP-EU

Predsednik

S. SANNINO

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim 25. junija 2005 v Luxembourgu (UL L 209, 11.8.2005, str. 27), in sporazumom, podpisanim 22. junija 2010 v Ouagadougouju (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).

1

---